Õpetajate Leht

EHF suurfoorum 2025
2025-12-12 00:00 - 23:59 (Europe/Tallinn)
EHF suurfoorum 2025 toimub 12. detsembril Tartus (Lossi 25, TÜ muuseumi valges saalis).
Info

Kunstiolümpiaad
2025-12-13 08:00 - 17:00
Kunstiolümpiaad 9. mail 2026.
Info

Arhitektuurimuuseumi "Lastega õue" linnaruumihommik
2025-12-13 11:00 - 12:30
Mida teha talvel mänguväljakul? Kuidas mängida külmunud liivas? Ja kuidas muuta igapäevane mänguväljak ühiselt lastega uudseks ruumiks?
Arhitektuurimuuseumi “Lastega õue” linnaruumihommik rändab Krulli kvartalisse ning seekord ootab ees lõbus talvine möll külmunud liivas lastega vanuses 3–5. Veedame umbes 45 minutit Krulli kvartali väliruumis ja seejärel võtame ette väikese seikluse trammiga sooja, Eesti Arhitektuurimuuseumisse (Ahtri 2), kus saab avastada keldrikorruse näitust “Uuri ruumi”.
Linnaruumihommikut Krullis viib läbi Arhitektuurikooli õppejuht ja juhendaja Piret Anier. Mõnusad külmakraadisõbralikud kombed selga ja tule koos lapsega mängu kaudu linna avastama!
Asukoht: Krulli kvartal ja Eesti Arhitektuurimuuseum (alustame Krullis, täpse kohtumispaiga edastame meili teel).
Lapsepilet 10 eurot (alates teisest lapsest 7 eurot), (vana)vanem/saatja tasuta. Pileti saab osta ainult eelmüügist (Fientast või muuseumi kassast).

Konverents „Kummardus Eesti kooliuuendajatele“
2025-12-13 11:00 - 15:45
Kummardus Eesti kooliuuendajatele TLÜ pedagoogika arhiivmuuseumis
Laupäeval, 13. detsembril 2025 algusega kell 11 toimub Tallinna Ülikooli Eesti pedagoogika arhiivmuuseumis (Rävala pst 10) konverents „Kummardus Eesti kooliuuendajatele“, mis on pühendatud Johannes Käisi 140. sünniaastapäevale ning esteetilise kasvatuse edendajate pärandi mõtestamisele.
Päeva avavad Johannes Käisi Seltsi juhatuse esimees Aina Alunurm ja TLÜ Eesti pedagoogika arhiivmuuseumi direktor Veronika Varik, muusikalise tervituse kõrval saab kuulata ka ajaloolist Paul Lehestiku sõnavõttu Käisist aastast 1990.
Ettekanded käsitlevad nii Käisi ideid kui ka nende tänapäevaseid jätkajaid: Urve Läänemets vaatleb Käisi rolli õppekavade ja Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi kujundamisel, Maire Kebbinau räägib üldõpetuse põhimõtetest „Tere, …!” sariõpikutes, Urmo Uiboleht tutvustab Käisi teed Tartu Erakoolis, Tiina Elvisto seob eluteaduse õpetajate koostöövõrgustikud Käisist tänapäevani.
Konverentsi teises pooles meenutatakse Kalju Lehte (Kai Võlli ja Tiit Karuks) ning arutletakse esteetilise kasvatuse arengu üle Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudist tänapäevani.
Päeva lõpetab Käisi juubelipreemia laureaatide väljakuulutamine ja vaba mikrofon, konverents lõpeb orienteeruvalt kell 15.45.
Osalemisest palutakse teada anda hiljemalt 2. detsembriks registreerimisvormi kaudu https://forms.gle/D1vmaJQq6aFRmXZAA.
Konverentsi saab jälgida ka otseülekandena TLÜ Eesti pedagoogika arhiivmuuseumi Facebooki-lehel. Peauks Rävala pst 10 on avatud 13. detsembril kell 10.30–11.15, hiljem tulijad pääsevad majja telefoni teel (665 3462).
Konverentsi korraldavad TLÜ Eesti pedagoogika arhiivmuuseum, Johannes Käisi Selts ja Delta Kappa Gamma Eesti organisatsioon.
Lisateave Veronika Varik, TLÜ Eesti pedagoogika arhiivmuuseumi direktor, veronika.varik@tlu.ee

Eesti muuseumipoodide jõuluturg
2025-12-13 11:00 - 17:00
Eesti muuseumipoodide ühine pühade-eelne jõuluturg toimub tänavu laupäeval, 13. detsembril kl 11–17 Kultuurikatlas. Jõuluturg panustab Eesti kultuuripärandi säilimisse ja kättesaadavusse ning ostudega muuseumipoest saab igaüks seda omalt poolt toetada.
Lisaks saab tutvuda osalevate muuseumide tutvustusega. Samas saab ka istet võtta ja kohvi ning suupisteid nautida. Samal ajal muuseumipoodide turuga toimub Kultuurikatlas Tallinna raamatumessi traditsiooniline jõulumüük.

Jõuluturul on esindatud
Eesti Tervisemuuseum
Harjumaa Muuseum
Arvutimuuseum
Jääaja Keskus
Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri Muuseum
Eesti Arhitektuurimuuseum
Eesti Maanteemuuseum
Tallinna Kirjanduskeskus (Tammsaare, Undi ja Vilde muuseumid)
Tallinna Teletorn
A. Le Coq õllemuuseum
Tartu Kunstimuuseum
Tallinna Linnamuuseum (Fotomuuseum, Kalamaja muuseum, Kiek in de Köki kindlustustemuuseum, Lastemuuseum Miiamilla, Tallinna linnaelumuuseum, Tallinna rahvaste muuseum, Peeter I maja)
Loomulikult ka Muuseumikaart!
Õnneloosi tulu läheb heategevusfondile Minu Unistuste Päev, mis aitab ellu viia raskelt või krooniliselt haigete laste unistusi ning toetab lapse ja tema lähedaste vaimset tervist.

Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Eesti Muusikateaduse Seltsi raamatuklubi
2025-12-15 16:15 - 17:45
Sel sügisel saab alguse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Eesti Muusikateaduse Seltsi raamatuklubi, mille esimesed neli kohtumist keskenduvad ülevaateteosele “Eesti muusikalugu 1”.
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kirjastuse „Eesti muusikalugu“ esimene köide on esimene kaasaegne terviklik käsitlus Eesti muusikaloost alates 12.–13. sajandi vahetusest kuni Eesti Vabariigi väljakuulutamiseni 1918. aastal. Raamatu peatoimetaja on Toomas Siitan ja autorid Kristel Pappel, Toomas Siitan, Anu Kõlar, Anu Schaper, Heidi Heinmaa, Tiiu Ernits ja Aleksandra Dolgopolova.
“Sellise väärika ja mahuka teose ilmumine eesti raamatu aastal on märgiline ja nõuab väärilist tähistamist. Raamatusse üksinda süüvimine võib olla suur väljakutse ning tõenäosus, et raamat jääb riiulisse seisma, on üsna suur,” sõnab raamatuklubi eestvedaja, akadeemia teadur ja Eesti Muusikateaduse Seltsi juht Marju Raju.
Raamatuklubi kohtumised toimuvad kord kuus, kohal viibivad ka vastavate peatükkide autorid. Vabas õhkkonnas toimuv arutelu sobib näiteks muusika- ja kultuuriloost huvitatud gümnasistidele, õpetajatele ja õppejõududele, aga ka muusika(loo) sõpradele laiemalt.
Enne kohtumisi on soovitav peatükkidega tutvuda, kuid arutelule on oodatud ka need, kes ei ole raamatut veel lugenud.
Raamatuklubi kohtumised toimuvad
29.09.25 kell 16.15–17.45 Muusikakultuur Eestis kristliku misjoni algusest Põhjasõjani. Kohtumist juhivad Toomas Siitan ja Anu Schaper.
27.10.25 kell 16.15–17.45 Vene võimu kehtestamisest 19. sajandi keskpaigani. Kohtumist juhivad Heidi Heinmaa ja Kristel Pappel.
24.11.25 kell 17.30–19.00 17.30 Muusikateater läbi sajandite. Kohtumist juhib Kristel Pappel.
15.12.25 kell 16.15–18.30 Ühiskondlike muudatuste aeg 19. sajandi keskpaigast omariikluseni. Kohtumist juhivad Toomas Siitan, Tiiu Ernits ja Anu Kõlar.
Osaleda on võimalik ka Zoomi kaudu, selleks palume registreeruda aadressil marju.raju@eamt.ee. Lisainfo leiab akadeemia kodulehelt eamt.ee.

Rahvusvaheline lühifilmide päev
2025-12-21 00:00 - 23:59
Tähista 21. detsembril rahvusvahelist lühifilmide päeva Eesti lühikatega

Talvisel pööripäeval ja aasta kõige lühemal päeval tähistatakse rahvusvahelist lühifilmide päeva. Ka Eestis on eri vanustes filmisõpradel võimalik kaasa lüüa vaadates lühifilme nii suurtelt kui ka väikestelt ekraanidelt!

Eesti lühifilmi seansid toimuvad kinos Artis, Elektriteatris ja Thule kinos. Tartu Elektriteatri vastavatud Raekoja saalis tulevad näitamisele kirjaniku ja lavastaja Mati Undi loomingul põhinevad lühifilmid, et tähistada nii autori lähenevat sünniaastapäeva kui ka lühifilmivormi. Undi sünnist möödub 1. jaanuaril 82 aastat. Kavas on režissöör Elo Tusti 1988. aastal valminud “Nõid”, Andres Maimiku “Kurat tuleb sauna” (2004) ja Veiko Õunpuu “Tühirand” (2006).

Tallinnas ja Kuressaares linastub õhtune eriprogramm, läbilõige viimase kümnendi Eesti lühifilmist ja animatsioonist, mis on rahvusvahelisel festivalimaastikul kõrgelt lennanud. Kavas on möödunud aastal Odense lühifilmifestivalil esilinastunud ja seal ka tugevaima kunstilise väljenduse eest auhinnaga pärjatud Madli Lääne “Ääremängijad”, animarežissöör Chintis Lundgreni “Manivald”, mis oli Eesti esimene lühifilm, mis valiti Sundance filmifestivalile, Cannes’I filmifestivali Kriitikute nädalal avapaugu saanud Anna Hintsi ja Tushar Prakashi “Sannapäiv”. Maailma suurimal lühifilmifestivalil Clermont-Ferrand parima animafilmi tiitliga pärjatud Ülo Pikkovi “Keha mälu” ja mitmetel filmifestivalidel tuuritanud Liisi Grünbergi “Miisufy”. Kavas on ka selle aasta lühianimatsiooni tipud – mainekal Locarno filmifestivalil esilinastunud Anu-Laura Tuttelbergi “Linnud läinud” ja sel kevadel Cannes’i filmifestivali La Cinef alaprogrammis auhinnaga pärjatud Natalia Mirzoyani “Lumi saadab meid”, mis jõuab esmakordselt Eesti publikuni.

Pisematele filmihuvilistele näitavad Artis ja Elektriteater lõbusaid multikaid. Lisaks tänapäevastele animafilmidele leiab programmist ka nukuanimatsiooni klassikat nii Heino Parsi loomingu “Mardileib” kui ka Elbert Tuganovi 1974. aasta filmi „Õed“ näol. Viimase puhul on tegemist ka värskelt restaureeritud koopia esilinastusega ja filmi helilooja on Arvo Pärt. Lasteseansid on kõigile tasuta, tuleb vaid kinode kodulehelt endale broneerida 0-pilet, mis tagab istekoha.

ETV2’s on selle päeva puhul Eesti lühifilmidele pühendatud teemaõhtu, mille avab Anna Hintsi “Pimeala” teleesilinastus. Lisaks on platvormidel jupiter.err.ee, arkaader.ee ja estonianshorts.com samuti võimalus avastada Eesti lühifilmi kirevat maastikku.

Koostöös Saksamaa lühifilmiagentuuri AG Kurzfilm ja dokumentaalfilmide ja animatsioonifestivaliga Dok Leipzig jõuab valik Eesti animafilme rahvusvahelise lühifilmipäeva raames ka Saksa publikuni. Kavas on kaks programmi, täiskavanutele ja lastele.

Lühifilmipäeva eestvedajaks on Eesti Filmi Instituut ja partneriteks Eesti Rahvusringhääling, kino Artis, Elektriteater, Thule kino, platvormid Jupiter ja Arkaader. Filme säilitab Rahvusarhiivi filmiarhiiv.

Koolivaheaeg
2025-12-22 00:00 - 2026-01-04 23:59
Koolivaheaeg 22. detsembrist 4. jaanuarini 2026

Spordimuuseumiga olümpialainele!
2026-01-01 00:00 - 2026-03-14 23:59
Spordimuuseumiga olümpialainele! 1.1–14.3.2026.
Info

Tartu Ülikooli kestliku arengu keskuse aruteluõhtu „Sõjad ja keskkonnakahju“
2026-01-06 16:00 - 17:30
Tartu Ülikooli kestliku arengu keskuse aruteluõhtu „Sõjad ja keskkonnakahju“
6. jaanuaril kl 16.00–17.30 toimub Tartu Ülikooli kestliku arengu keskuse aruteluõhtu „Sõjad ja keskkonnakahju“, kus tuleb muu hulgas jutuks, mil moel saadakse ülevaade sõjakollete keskkonnakahjudest ja kuidas mõjutab muutuv kliima riikide kaitsestrateegiaid. Huvilistel palutakse üritusel osalemiseks registreeruda hiljemalt 5. jaanuaril.
Kuigi sõja kõige vahetum keskkonnakahju on sõjakoldes metsade hävitamine, pinnase erosioon, veekogude saastamine ja liigirikkuse kadumine, leidub ka tagajärgi, mis ulatuvad lahinguväljalt märksa kaugemale. Näiteks jäävad sõjategevuse käigus õhku paiskuvad kasvuhoonegaasid üleilmsest kliimaaruandlusest välja, sest vastavalt Pariisi kliimakokkuleppele pole riikidel kohustust neist teavitada. Nii on sõjad üks kliimaprojektsioonide pimetähne.
Aruteluõhtu toob kokku keskkonna ja kliimapoliitika eksperdid, et rääkida lähemalt sõja keskkonnamõjust, samuti sellest, millal ja kuidas saab keskkonnakahjust sõjalise planeerimise ja kaitsevõime otsene piiraja, mitte enam ainult kaasnev oht. Kas sõda aeglustab kliimapoliitikat ajutiselt või muudab selle struktuuri püsivalt? Arutelu juhib ERR-i ajakirjanik Kristo Elias.

Infovebinar: Erasmus+ õpirändeprojektid üldhariduses
2026-01-08 15:00 - 16:30
Infovebinar: Erasmus+ õpirändeprojektid üldhariduses
08.01.2026 kl 15–16.30
Erasmus+ tutvustab õpirände võimalusi üldhariduse valdkonnas ja selgitab, kuidas alustada projekti planeerimist. Vaatluse alla tulevad teemad:

Kellel on võimalik taotlust esitada?
Kuhu on võimalik õpirändega minna?
Õpirändeprojektide võimalikud tegevused.
Milleks saab toetust taotleda?
Kuidas leida projektipartnereid?
Millised on Erasmus+ programmi aluspõhimõtted?

Registreeri ennast Teamsis toimuvale vebinarile hiljemalt 5. jaanuariks siin.

Seminar „Sotsiaalmeedia mõju lastele“
2026-01-09 10:00 - 14:00
Riigikogus arutatakse sotsiaalmeedia mõju lastele
Riigikogu sotsiaalmeedia kahjulike mõjude leevendamise toetusrühma korraldatud seminar „Sotsiaalmeedia mõju lastele“ algab 9. jaanuaril kell 10 ja arutelu saab jälgida otseülekandes.
„Toetusrühm on loodud selge eesmärgiga juhtida tähelepanu sellele, kui palju aega meie lapsed veedavad sotsiaalmeedia pantvangis ning leida lahendusi, kuidas lastele nende lapsepõlv tagasi anda,“ sõnas toetusrühma esimees Madis Kallas. Ta märkis, et seminaril arutatakse Eesti tippteadlaste ja -ekspertidega, kuidas mõjutab sotsiaalmeedia just lapsi ning millega tuleks arvestada, kui rääkida võimalikest piirangutest laste sotsiaalmeedia kasutamisel. „Samuti täitub täna täpselt kuu aega sellest, kui Austraalia kehtestas lastele sotsiaalmeedia keelu – uurime otselülitusega siis ka Austraalia Eesti saatkonna asejuhilt, kuidas on see kuu aega sealses ühiskonnas läinud,“ lisas Kallas.
Seminaril astuvad üles psühholoogid ja asjakohaste valdkondade teadlased nagu Eneli Kindsiko, Grete Arro, Jaan Aru, Kätlin Konstabel ja Andra Siibak. Lisaks avavad oma mõtteid Eesti Olümpiakomitee asepresident Gerd Kanter, Politsei- ja Piirivalveameti veebipolitseitöö koordinaator Andero Sepp, Sisekaitseakadeemia teadur Ringo Ringvee ning Austraalia Eesti saatkonna asejuht Kristjan Kuurme.
Riigikogu konverentsisaalis kell 10 algavat seminari saab jälgida otsepildis Riigikogu veebilehel. Videosalvestist saab hiljem vaadata Riigikogu YouTube’i kanalil.
Seminari ajakava
10.05 – „Üks kuu sotsiaalmeedia keeldu Austraalias“ Kristjan Kuurme, Austraalia Eesti saatkonna asejuht
10.20 – „Mida me peame laste ajust ja sotsiaalmeediast teadma?“ Jaan Aru, ajuteadlane
10.35 – „Laste sotsiaalmeedia kasutuse seosed õppimise ja heaoluga“ Grete Arro, psühholoog
10.50–11.30 paneeldiskussioon „Mida Eesti lapsed sotsiaalmeedias näevad ja kas sellele on alternatiive?“, osalevad Andero Sepp (PPA veebipolitseitöö koordinaator), Kerli Valner (Lastekaitseliit), Gerd Kanter (olümpiavõitja ja Eesti Olümpiakomitee asepresident), Anna-Liisa Pärnalaas (Justiits- ja digiministeerium), Karl Erik Kirss (Eesti Õpilasesinduste Liit).
12 – „Laste õigustest digimaailmas“, Andres Aru, Õiguskantsleri Kantselei laste ja noorte õiguste osakonna juhataja
12.10 – „Digimaailm kui korrakaitse ja julgeoleku küsimus“ Ringo Ringvee, Sisekaitseakadeemia teadur
12.20 – „Miks digisõltuvust ei saa ravida?“ Kätlin Konstabel, psühholoog
12.30 – „Sotsiaalmeedia mõjudest tööturu käitumise vaatenurgast“ Eneli Kindsiko, Arenguseire Keskuse ekspert
12.40 – „Alternatiivid sotsiaalmeedia keelule: tegevusplaan“ Andra Siibak, meediauuringute professor
12.50–13.20 – paneeldiskussioon: „Soovitused poliitikakujundajatele“, osalevad Andres Aru (Õiguskantsleri kantselei), Ringo Ringvee (Sisekaitseakadeemia), Kätlin Konstabel (Eesti Psühholoogide Liit), Eneli Kindsiko (Arenguseire Keskus), Andra Siibak (Tartu Ülikool).

Noorte vaimse tervise programmi virtuaalne infotund
2026-01-09 15:00 - 16:00
Harno kutsub koole osalema noorte vaimse tervise programmis
Harno kutsub Eesti üldhariduskool osalema 7. klasside õpilastele mõeldud rahvusvahelises vaimse tervise programmis Youth Aware of Mental health (YAM). Programmi esimene lend alustab juba 2026. aasta alguses.
Haridus- ja Noorteamet tõi 2025. aastal Eestisse rahvusvaheliselt tunnustatud ja tõenduspõhise noorte vaimse tervise edendamise programmi Youth Aware of Mental health. YAM on 13-17-aastastele noortele suunatud vaimse tervise ennetusprogramm, mis soodustab arutelu ja teadlikkust vaimse tervise teemadel ning toetab noorte oskusi vaimse tervise muredega toime tulemisel ja abi leidmisel.
Programmi piloteerivad koolid osalevad programmis perioodil jaanuarist maini. Teine grupp koole septembrist detsembrini.
Programmi osana vastavad noored küsitlusele vahetult enne ja pärast programmi ning mõne kuu möödudes. Koostöös Balti Uuringute Instituudiga läbiviidav küsitlus aitab paremini mõista, kuidas YAM programm toetab Eesti noorte vaimset heaolu ja toimetulekut. Sügisel programmiga startivad koolid osalevad aasta alguses esmalt uuringus.
Tuginedes sotsiaal-emotsionaalse pädevuse arendamisele, loob programm aluse oskustele, mis aitavad noortel ennetavalt tegeleda igapäevaelus ettetulevate vaimse tervise probleemidega. 3-nädalase perioodi jooksul toimuva viie kohtumise jooksul käsitletakse noortega levinud vaimse tervise teemasid nagu stress, kriis, depressioon, suitsiid ning enda ja eakaaslaste toetamine ja abi leidmine.
Programmi viivad koolis kohapeal läbi põhjaliku YAM väljaõppe läbinud juhendaja ja assistent. Kooli personal programmi läbiviimises ei osale, kuid koolipoolne tugi on programmi õnnestumisel võtmetähtsusega. Kooli ülesanne on planeerida programmi ning uuringu läbiviimiseks sobivad ajad, ruumid ning vajalikud vahendid. Samuti teavitada programmist lapsevanemaid.
Osalemiseks tuleb koolil täita veebipõhine ankeet hiljemalt 13. jaanuariks ja märkida, kas programmiga soovitakse startida jaanuaris või septembris. Programmis osalevate koolide lõplik valik toimub juhuvalimi alusel. Ankeet
Koolid on oodatud osalema 9. jaanuaril kell 15 virtuaalses infotunnis, kus on võimalus programmist rohkem kuulda ning küsimusi küsida.
Loe programmi kohta täpsemalt Programm noortele, kes ei õpi ega tööta | Haridus- ja Noorteamet avaneb uues vahekaardis
Tegevusi rahastatakse haridus- ja teadusministri kinnitatud ning Haridus- ja Noorteameti poolt elluviidava Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatud programmi „Noorsootöö meetmed noorte tööturule sisenemise toetamiseks ja NEET-staatuses noortele tugimeetmete pakkumiseks“ raames.

Registreeimine "Koolitants 2026" festivalile kestab 12. jaanuarini
2026-01-12 00:00 - 23:59
Festival „Koolitants 2026“ avas registreerimise: festival toob ühele lavale noored tantsijad ja professionaalid
Kuni 12. jaanuarini on avatud registreerimine tantsufestivalile “Koolitants 2026”. Tänavune festivaliaasta keskendub mõttele, et tantsukunst ühendab meid kõiki – lavale astuvad kõrvuti nii tantsuteed alustavad tantsijad kui ka oma ala professionaalid.
Koolitantsu selgrooks on jätkuvalt lapsed ja noored, kuid sellel aastal on festivalil kindel koht ka professionaalsetel truppidel. Festivalile on oodatud kõik tantsukoolid, üldhariduskoolid ning iseseisvalt tegutsevad noorte tantsutrupid. Osalema oodatakse tantse kõigist žanritest ja stiilidest, pidades silmas, et looming oleks tantsijatele eakohane ja pakuks siirast esinemisrõõmu.
Kohtumine tantsuvaldkonna tipptegijatega
Selle aasta festivalil avaneb noortel tantsijatel võimalus jagada lava Eesti tantsukultuuri tipptegijatega. Festivali programmis astuvad noorte tantsijate kõrval üles Fine5 Tantsuteater, Zuga Ühendatud Tantsijad ja ETA Kompanii. Kevadistel lõppkontsertidel lisab sündmusele pidulikkust Starlight Cabaret. Kontserdijuht on Aaron Thor Härm.
Uued võimalused festivalil
Koolitants 2026 toob kaasa olulisi uuendusi, mis rikastavad programmi ja tõstavad esile “Koolitantsu” festivalilikku olemust:

Soolod, duetid ja lühilavastused. Festivalile on oodatud registreerima soolotantsud, duetid ning lühilavastused. Nendele numbritele on pühendatud eraldiseisev tantsupäev Paide Muusika- ja Teatrimajas.
Tantsutudengite osalus. Esmakordselt ajaloos on “Koolitantsule” esinema oodatud ka tantsukõrgkoolides õppivad tudengid, et luua tihedam kontakt tulevaste professionaalide ja tänaste noorte tantsijate vahel.

Lõppkontserdid naasevad Jõhvi
Maakondlikud tantsupäevad toimuvad traditsiooniliselt üle kogu Eesti ehk siis teatri-, kontserdi- ja kultuurikeskuste lavadel Kärdlas, Rakveres, Valgas, Võrus, Viljandis, Tallinnas, Kuressaares, Pärnus ja Tartus. Festivali lõppkontserdid toimuvad maikuus Jõhvi kontserdimajas.
Registreerimine
Tantsude registreerimine toimub festivali kodulehel koolitants.ee ja on avatud kuni 12. jaanuarini 2026.

Tehisaru lahtine võistlus
2026-01-12 00:00 - 2026-01-18 23:59
Tehisaru lahtine võistlus 2025/26
Tehisaruolümpiaadi lahtine võistlus toimub 12.–18. jaanuarini 2026.
Lahtisel võistlusel osalemiseks on vajalik registreerimine, mis on avatud 15.12.2025–05.01.2026 kl 12.
Olümpiaadi eel- ja lõppvoorus võivad osaleda ja võistelda kõik Eesti kooliõpilased, kes ei ole asunud omandama kõrgharidust, ja on 15. augustiks 2026 alla 20-aastased.
Olümpiaadi eelvoorudes on võimalik osa võtta igal soovijal, registreerides olümpiaadile “vabavõistlejana”. Vabavõistlejate tulemust ei võeta arvesse lõppvooru kutsutute nimekirja koostamisel.
Lisainformatsioon tehisaruolümpiaadi lahtise võistluse kohta on leitav teaduskooli kodulehel.

Vebinar: Abiks algajale Erasmus+ õpirände taotluse koostamisel
2026-01-14 15:00 - 16:30
Vebinar: Abiks algajale Erasmus+ õpirände taotluse koostamisel
14.01.2026 kl 15–16.30
Erasmus+ kutsub üldharidusvaldkonna õpirändeprojekti taotlejaid vebinaridele, kus selgitatakse taotlusprotsessi ning kvaliteetse projekti koostamise põhitõdesid. See on 8. jaanuaril toimuva infotunni jätkuga.
Luubi alla võetakse järgmised teemad:

Kust leida kasulikku infot?
Millised on Erasmus+ reeglid ja nõuded?
Millised on hindamiskriteeriumid?
Mis on toetuse saamise lävend?
Milline on sidus projekt?
Kuidas täita taotlusvormi?
Kuidas seada projekti eesmärke?
Kuidas hinnata projekti tulemuste hindamine?

Registreeri ennast Teamsis toimuvale vebinarile hiljemalt 9. jaanuariks siin.

Delta X 2026
2026-01-17 00:00 - 23:59
17. jaanuaril toimub Eesti Maaülikooli spordihoones järjekorras kuues võistlus Delta X.
Delta X on Tartu Ülikooli igaastane interdistsiplinaarne võistlus, mis on loodud selleks, et tuua kokku erinevate valdkondade tuleviku tegijad – nii tudengeid kui ka õpilasi. Võistlus pakub osalejatele võimaluse rakendada oma teadmisi ja oskusi neljas erinevas kategoorias: robootikas, ärimudelites, matemaatikas ja digilahendustes. Delta X on suurepärane võimalus noortele teadlastele ja tulevastele ettevõtjatele oma ideid ellu viia ja oma ala ekspertidega suhelda. Rohkem infot SIIN

Küünlapäeva tutvustav haridusprogramm Eesti Vabaõhumuuseumis
2026-01-19 00:00 - 2026-01-30 23:59
Küünlapäeva tutvustav haridusprogramm Eesti Vabaõhumuuseumis
Küünlapäeva tutvustavat haridusprogrammi pakume ajavahemikus 19.01–30.01. Räägime selle unustatud püha tähendusest, uskumustest ja kommetest. Näiteks kui küünlapäeval küünlaid valada, põlevad need erilise leegiga. Kuidas mõnusalt lõhnavast mesilasvahast küünalde valmistamine täpsemalt välja näeb, saad omal käel proovida.
Broneeri siit

Tehisaru konverents
2026-01-20 00:00 - 23:59
Tallinnas toimub seni suurim tehisaru konverents
Tallinnas Rahvusraamatukogus toimub 20. jaanuaril Eesti seni suurim tehisaru konverents, kus poliitikud, teadlased, ettevõtjad, ajakirjandusjuhid, muusikud, õpetajad ja õpilased arutavad tehisaru kasutamise väljavaadete ja piiride üle meie elus.
Huvi justiits- ja digiministeeriumi korraldatava sündmuse vastu on olnud suur ning kohapeale on registreerunud sündmusest osa saama üle 300 inimese. Kõigil huvilistel on võimalik konverentsi jälgida ministeeriumi Facebooki ja YouTube’i kanali vahendusel ning Postimehe veebis.
Konverentsi avakõned peavad justiits- ja digiminister Liisa Pakosta ning ajuteadlane Jaan Aru. Päeva juhib Urmas Vaino.
Minister Liisa Pakosta sõnul ei ole küsimus enam selles, kas tehisaru kasutada, vaid kuidas teha seda õigesti ja turvaliselt.
„Tehisaru ei ole ammu enam kauge tulevik, vaid meie igapäevane tööriist. Selle nutikas rakendamine annab Eestile võimaluse uueks arenguhüppeks. Vananevas ja kahaneva rahvaarvuga ühiskonnas aitab tehisaru piiratud ressursside juures tõsta majanduse ja riigisektori tootlikkust. Eeldusel, et me säilitame inimlikkuse, autorite õigused ja selge vastutuse,“ märkis minister.
Päeva juhatab sisse Eesti tuntuim tehisaru kasutav muusik Florian Wahl, kelle etteaste annab aimu kultuslaulu „Mu vend on lesbi“ saamisloost ning kes loob konverentsi käigus tehisaru abil täiesti uue muusikateose, mille maailma esiettekanne toimub konverentsi pärastlõunases programmis.
Haridus, ajakirjandus ja riigi plaanid
Konverentsi sisuline pool algab haridusteemadega, kus fookuses on uus e-Eesti arenguetapp „TI-Hüpe“. Paneelis küsitakse, kas senistel kodustel ülesannetel on tehisaru ajastul enam mõtet, kui masin suudab need sekunditega lahendada, ning kas peaksime naasma suuliste eksamite juurde hindamaks õpilaste tegelikku arusaamist.
Seejärel annab riigiandmete juht Ott Velsberg ülevaate, mil määral ja kus kasutab täna tehisaru Eesti riik. Tema sõnul on eesmärk vähendada käsitööd ja automatiseerida protsesse, kuid automaatotsuste kõrval peab inimesel alati säilima õigus selgitusele.
„Juba täna näitavad analüüsid, et andmeintensiivsed ettevõtted kasvavad ligikaudu 16 protsenti aastas, samal ajal kui ülejäänud majandus vindub,“ rääkis Velsberg täna Postimehes uut hooaega alustanud podcastis „Olukorrast digiriigis“.
Ajakirjandusjuhtide paneelis arutatakse, kus jookseb piir autori ja abilise vahel – teatavasti loeb näiteks Äripäeva raadio eetris päevaseid uudiseid juba tehisaru. Arutelu teravik on suunatud usaldusele ja sisu märgistamisele: kas lugeja peab teadma, kui artikli on suures osas kirjutanud masin, ja kas tehisaru suudab teha allikakriitikat. Samuti uuritakse, kas tehisaru murrab läbi maksumüüride, et kogu sisu endale haarata.
Andmed, kultuur ja Eesti oma „gigatehas“
Pärastlõunases plokis võetakse luubi alla isikuandmed ja privaatsus. Küsitakse, kas anname oma andmed liiga kergelt käest ja kas kodanik võiks tulevikus olla oma andmete ainuomanik, kes neid andmebörsil müüb.
Sellele järgneb arutelu loovisikute õiguste üle pealkirjaga „Kellele kuulub krati hing?“. Oskar Lutsu „Kevade“ tegelaskuju Lible sõnu „mis see inimene muud on kui üks masinavärk“ parafraseerides uuritakse, kas inimese looming on vaid kütus masinate treenimiseks või midagi enamat. Autorite ja näitlejate esindajad arutavad, millised õigused rakenduvad, kui sünteesitakse tuntud inimeste häält ja välimust.
Eraldi tähelepanu all on eesti keele ja kultuuri säilimine digimaailmas. Eesmärk on leida õiguslikud ja tehnilised lahendused, et maailma suurimad tehisarukeskkonnad oskaksid eesti keelt ning tunnetaksid meie kultuuriruumi ja ajaloolist tausta.
Päeva kulminatsiooniks on visioonipaneel „Eesti oma tehisaru gigatehas“, kus minister Liisa Pakosta, ettevõtja Sten Tamkivi ja teised eksperdid analüüsivad, kas Eestisse on realistlik rajada suur arvutusvõimekuse taristu. Arutatakse, kas see on helesinine unistus või majanduse uus strateegiline mootor ning kas Eesti suudab pakkuda suurinvestoritele konkurentsivõimelist elektrihinda ja tööjõudu.
Konverentsi lõpetab noorte paneel „Tehisaru ei riku noori, vaid tähelepanematus teeb seda“, kus gümnasistid räägivad ausalt küberkiusamisest, süvavõltsingutest ja sellest, milline on tehisaru tegelik roll nende igapäevaelus.
Ürituse programm ja otseülekanne https://fb.me/e/4aevurTWi

Tartu Ülikooli IT-päev Tallinnas
2026-01-20 16:00 - 19:00
Tartu Ülikooli IT-päev Tallinnas
Miks õppida IT-d? Ja miks teha seda just Tartu Ülikoolis? Nendele küsimustele saab vastuse 20. jaanuaril kl 16 Tallinnas Öpiku konverentsikeskuses.
Üritusel esineb neuroteadlane ja Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudi arvutusliku neuroteaduse ja tehisintellekti kaasprofessor Jaan Aru ning Tartu Ülikooli vilistlane, IT-ettevõtja ning Bolti tarkvaraarendusjuht Toomas Römer. Lisaks saab kuulda tudengite arutelu.
Üritust ning arutelusid juhib vilistlane ja LHV vanem-tarkvaraarendaja Helena Talimaa.
Osalemine on tasuta, kuid vajalik on eelnev registreerimine. Kohtade arv on piiratud!
Rohkem teavet, ajakava ja registreerimine https://cs.ut.ee/et/sisu/tartu-ulikooli-it-paev-tallinnas-2026

Oskuste Kompass praktikas: ideed, uuendused ja kogemuslood karjääritöös
2026-01-21 16:00 - 17:00
Oskuste Kompass praktikas: ideed, uuendused ja kogemuslood karjääritöös
Kas sina juba tead, mida saad teha selle ägeda tööriistaga, Oskuste Kompassiga, millest rääkis Veljo Konnimois konverentsil „OSKA olla tulevikust samm ees“?
Tule kuulama Oskuste Akadeemiat, kus Paikuse Kooli õpetaja, haridustehnoloog ja karjäärikoordinaator Kadri Haavandi jagab oma kogemusi Oskuste Kompassi rakendamisest õppetöös ning Kutsekoja süsteemianalüütik Otto Jõeleht räägib keskkonda peagi lisanduvatest funktsionaalsustest.
Oskuste teemat üldisemalt avab Kutsekoja oskuste süsteemi arendusjuht Kerli Požogina. Haridusasutustele pakutavatest karjääriteenustest teeb ülevaate Haridus- ja Noorteameti Euroguidance’i programmijuht Margit Rammo.
Veebiseminar on suunatud karjääriõpetajatele, karjäärinõustajatele, õppenõustajatele ja teistele karjääriteenuste spetsialistidele, aga oodatud on kõik, keda oskuste ja karjääriteemad kõnetavad.
Aeg: 21. jaanuar 2026, kell 16.00–17.00, Teams keskkond
Veebiseminar on tasuta, vajalik on eelregistreerimine.
Seekordne Oskuste Akadeemia veebiseminar toimub koostöös Haridus- ja Noorteametiga ning Eesti Karjäärinõustajate Ühinguga.

Europassi kommik: VÕTA võtmes edasi
2026-01-22 10:00 - 11:00
Europassi kommik: VÕTA võtmes edasi
Kutsume osalema Europassi jaanuarikuu kommikul, kus keskendume varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamisele (VÕTA) ning selle arengusuundadele Eestis.
Tunniajasel veebiseminaril, mis toimub 22. jaanuaril kell 10, kohtuvad praktika, uuringutulemused ja tulevikku vaatav vaade VÕTA arengule.
Esinevad:
Kats Kivistik (Balti Uuringute Instituut) tutvustab 2025. aastal valminud uuringut „VÕTA kasutamise kogemused ja arenguvõimalused“, andes ülevaate VÕTA teadlikkusest ja hoiakutest, kasutamise ja mittekasutamise põhjustest ning VÕTA protsessist ja kogemusest kõrghariduses, kutsehariduses ja üldhariduses.
Mai Timmi (Kasvulava OÜ) jagab VÕTA eksperdi ja täiskasvanute koolitaja vaadet ettekandes „VÕTA suundumused – kuhu me liigume?“, tuues esile VÕTA arendustegevused ja tulevikusuunad koostöös haridusasutuste ning Haridus- ja Teadusministeeriumiga.
Heli Oruaas (Sihtasutus Kutsekoda) modereerib kommikut ning juhib arutelu kokkuvõtete ja küsimusteni.
Kommik on mõeldud kõigile õppijate karjäärivalikuid ja haridusteed mõjutavatele spetsialistidele, koolitajatele, nõustajatele ning haridusasutuste esindajatele.
Liitu ja saa värske ülevaade, kuidas VÕTA Eestis areneb ning millised võimalused ootavad ees!
Europassi kommikud on kõikidele osalejatele TASUTA, vajalik eelregistreerimine.
Kohtumiseni 22. jaanuaril kell 10.00 Teams keskkonnas. Vaata lisaks

Koolide ja ettevõtete koostööseminar
2026-01-22 10:30 - 16:00
Koolide ja ettevõtete koostööseminar
22. jaanuar kl 10.30–16 toimub Tartus Gutenbergi Klubis (Kastani 42, Aparaaditehas) koolide ja ettevõtete koostööseminar. Seminaril saab tutvuda juba toimivate heade praktikate ja erinevate võimalustega, kuidas koolid ja ettevõtted saavad ühiselt tegutsedes muuta noorte kooliharidust mitmekesisemaks ja siduda õppetöö rohkem päriseluliste olukordadega. Ettevõtetele annab koostöö hea võimaluse panustada järelkasvu ning tekitada juba varakult noortes huvi oma valdkonna vastu. See aitab kaasa õpilaste teadlikumate karjäärivalikute ja tulevikuplaanide kujunemisele.
Seminarile on oodatud peamiselt ettevõtete ja üldhariduskoolide esindajad, aga ka teised ettevõtluse-, hariduse- ja sidusvaldkondade esindajad, kes on huvitatud koolide ja ettevõtete koostöö arendamisest.
Info

Helsingi haridusmess EDUCA
2026-01-23 00:00 - 2026-01-24 23:59
23. ja 24.1.2026 Helsingi messikeskuses toimuv EDUCA on Soome ja Põhjamaade suurim haridus- ja kasvatusvaldkonna erialamess. Messil eksponeeritakse kõige värskemaid õpikuid, õppematerjale ja -vahendeid, IT-lahendusi, kooliinventari ning valdkonnale (kõrg-, eri- ja tavakoolid, samuti koolieelsed lasteasutused) olulisi teenuseid. EDUCAl on rahvusvahelistele osalejatele haridusalased ettekanded inglise keeles.
Messile on oodatud koolijuhid, õpetajad, lasteaiatöötajad ja muud haridusala asjatundjad.
Profexpo pakub ühe- ja kahepäevaseid messikülastuspakette. Üksikasjadest www.profexpo.ee/messukeskus/educa

Emili kooli hariduskonverents "Kes otsustab, kui palju ma väärt olen?"
2026-01-23 13:00 - 16:30
Emili kooli hariduskonverents “Kes otsustab, kui palju ma väärt olen?” toimub 23. jaanuaril 2026 juba kaheksandat korda ning on kujunenud oluliseks sündmuseks Eesti haridusmaastikul. Aastate jooksul oleme toonud kokku haridustöötajad üle Eesti ning kaasanud oma ala tunnustatud spetsialiste, et pakkuda sisulist, praktilist ja inspireerivat täiendõppevõimalust.
Meie eesmärk on:

toetada õpetajate professionaalset arengut,
pakkuda värskeid vaatenurki ja praktilisi tööriistu,
luua kohtumispaik, kus jagada kogemusi ja häid praktikaid.

👉 Ürituse info ja programm

Keskkonnahariduse päev
2026-01-24 00:00 - 2026-01-26 23:59
Rahvusvahelist keskkonnahariduse päeva tähistatakse üle Eesti mitmekesiste kogukondlike sündmustega
26. jaanuaril tähistatakse rahvusvahelist keskkonnahariduse päeva, mille eesmärk on juhtida tähelepanu keskkonnateadlikkuse ja kestliku mõtteviisi kujundamise olulisusele ning rõhutada hariduse rolli ühiskonna pikaajalises arengus.
Ettevõtmise raames toimuvad 24.–26. jaanuarini üle Eesti keskkonnahariduse teemalised kohtumised, õppepäevad ja kogukondlikud sündmused, et tugevdada keskkonnahariduse võrgustikku ning edendada koostööd õpetajate, keskkonnahariduse keskuste, noorte ja kogukondade vahel.
Toimuvad arutelud, praktilised tegevused looduses, õppekäigud ning muud keskkonnateadlikkust edendavad ettevõtmised. Näiteks, Vapramäe loodusmajja Elva lähistel oodatakse külalisi jooma lõkketeed ja mängima loodusmänge, Ida-Virumaal Alutaguse rahvuspargis toimub aasta loomale siilile pühendatud loodusõhtu ning Tartu ülikooli botaanikaias kogupere loodusviktoriin. Samuti kutsuvad endale külla Pernova loodusmaja, Tartu loodusmaja, Palupõhja looduskool ja mitmed teised keskused.
Algatuse eesmärk on tugevdada keskkonnahariduse võrgustikku ning otsida koos lahendusi väljakutsetele, millega valdkond silmitsi seisab. Seega toimub ka piirkonniti silmast silma naabritega kohtumisi: Saaremaal Viidumäe looduskeskuses arutletakse ühiselt looduskeskuse tuleviku üle, Paides kaardistatakse piirkonna võimekust, jagatakse häid praktikaid ning otsitakse tihedamat omavahelist koostööd.
Olulisel kohal on noorte kaasamine, sealhulgas koolide, huviringide ning Rohelise Kooli võrgustiku lasteaedade ja koolide osalemine.
Kõik rahvusvahelise keskkonnahariduse päeva raames toimuvad sündmused koondatakse avalikule kaardile, kust huvilised leiavad nii inspiratsiooni kui ka osalemisvõimalusi üle Eesti. Kaardi leiad siit.
Tähistamisnädalavahetuse lõpetab 26. jaanuaril kell 17.00–17.30 toimuv üle-eestiline veebikohtumine, kuhu on oodatud kõik korraldajad ja huvilised. Kohtumisel tehakse kokkuvõtteid toimunud sündmustest, jagatakse kogemusi ning arutletakse keskkonnahariduse tuleviku ja koostöövõimaluste üle.
Lisainfo keskkonnahariduse päeva, sündmuste ja veebikohtumise kohta on leitav veebilehel keskkonnaharidus.ee, EKHÜ kodulehel ning sotsiaalmeedias.

Prantsuse keele olümpiaad
2026-01-26 00:00 - 23:59
Prantsuse keele olümpiaad
Prantsuse keele olümpiaadi korraldab Tallinna Ülikool koostöös Eesti Prantsuse Keele Õpetajate Ühinguga ja Haapsalu Frankofiilide Ühinguga. Prantsuse keele olümpiaad toimub kahes voorus (piirkondlik ja vabariiklik lõppvoor) ning on suunatud põhikooli ja gümnaasiumi õpilastele ning mõlemas kooliastmes kolmes kategoorias. Olümpiaadi töökeel on prantsuse keel.
Info
Piirkonnavoor 26.01.2026
Lõppvoor 09.03.2026

Eesti kirjanduse pidunädal
2026-01-26 00:00 - 2026-01-31 23:59
Eesti kirjanduse pidunädal toimub 26.–31. jaanuarini 2026 kirjanik Anton Hansen Tammsaare sünnipaigas.
Info

Digikoristusnädal
2026-01-26 00:00 - 2026-01-31 23:59
Jaanuari viimasel nädalal toimub üle-eestiline digikoristusnädal, millega on liitunud juba 149 kooli, noortekeskust ja lasteaedade personalitiimid. Kokku on lubanud koristama asuda üle 8200 õpetaja ja noore. Rohelise kooli programmi algatus aitab mõista digimaailma ja energiakasutuse vahelisi seoseid ning pakub praktilisi juhiseid, kuidas oma digikäitumist teadlikumaks muuta. Kampaania käigus ei saa korda mitte vaid failid, fotod, äpid, vaid vähenevad ka küberriskid ja infomüra.
Digiprügi – kasutamata kontod, ebavajalikud e-kirjad ja äpid, pilveteenused – ei ole küll silmale nähtav, kuid see ei tee seda olematuks. Igasugune digitaalne sisu vajab hoiustamiseks, liigutamiseks ja turvamiseks energiat ning seeläbi kasvatab süsinikujalajälge. Tähelepanu pöörame ka elektroonikaseadmete keskkonnamõjule. Nutitelefoni elutsükli mõjust on hinnanguliselt ligi 80% seotud selle tootmisega ning seadmete valmistamiseks kasutatakse kuni 60 erinevat metalli, sealhulgas haruldasi muldmetalle. Seetõttu on vanade seadmete kogumispunkti viimine ja materjalide ringlusse suunamine üks olulisemaid samme digiprügi vähendamisel.
„Esmakordselt käsitleme järjekorras juba 6. kampaania-aastal tehisintellekti teemat. Kutsume õpetajaid ja õpilasi mõtlema, millal ja milleks tehisintellekti päriselt vaja on ning kuidas vältida tarbetut andmetööd, mis koormab andmekeskusi ning kulutab märkimisväärselt energiat ja vett,“ selgitab rohelise kooli koordinaator Maris Mägi.
Digikoristusnädalal saab osaleda kogu kooliperega, mõne klassiga või hoopis õpetajate tiimiga. Seda viimast teevad paljud lasteaiad ja sageli kaasatakse kampaaniasse ka lapsevanemaid. Üksikisikud saavad kampaaniaga ühineda rohelise kooli Facebooki sündmusel.
Kampaania toimub koostöös Teliaga ning Digikoristusnädala reede kattub üleriigilise Telia digikoristuspäevaga 30. jaanuaril.
Kampaania koduleht
Sündmus Facebookis

Eesti kirjanduse päeva mäng
2026-01-28 00:00 - 23:59
Vikerraadio ja kirjanduskeskus kutsuvad valima kirjanduslikku lemmiknaabrit
Vikerraadio ja Tallinna Kirjanduskeskus kutsuvad inimesi meenutama eesti kirjandustegelasi ja hääletama, keda neist nad sooviksid endale naabriks. Hääletus on Vikerraadio lehel avatud 28. jaanuari õhtuni.
Eesti kirjanduse päeva mäng on inspireeritud saja aasta möödumisest “Tõe ja õiguse” esimese osa ilmumisest ja eesti kirjanduse kuulsaimatest naabrimeestest Andresest ja Pearust.
Kuulajahääletusega kutsuvad Vikerraadio ja Tallinna Kirjanduskeskus inimesi meenutama eesti kirjandustegelasi ja valima, keda nad sooviksid neist endale naabriks. Toimetus valis välja 50 raamatutegelast, kes on eesti kirjanduses oma erilise ja köitva karakteriga silma paistnud. 28. jaanuari õhtuni saab Vikerraadio koduleheküljel hääletada kuni kümne tegelase poolt: https://vikerraadio.err.ee/1609917452/vikerraadio-ja-kirjanduskeskus-otsivad-kirjanduslikku-lemmiknaabrit.
Rahva lemmiknaaber kuulutatakse välja eesti kirjanduse päeval, 30. jaanuari “Vikerhommikus”. Laupäeval, 31. jaanuari kell 14.05 algav kirjandussaade “Loetud ja kirjutatud” on samuti pühendatud küsitlusele ning kirjanduskarakteritele.
Tänavune kuulajahääletus on jätkuks varasematele üleskutsele, millega eesti kirjanduse päeva on tähistatud. Vikerraadio ja Tallinna Kirjanduskeskus on koos kuulajatega otsinud kõige eestlaslikumat muinasjututegelast, kelleks valiti tihedas konkurentsis Kaval-Ants. Uuema eesti ilukirjanduse lemmikteoseks hääletasid inimesed ülekaalukalt Leelo Tungla triloogia „Seltsimees laps“. Parimaks eesti kirjandusele tuginevaks filmiks valiti aga režissöör Arvo Kruusemendi 1969. aastal valminud “Kevade”, mis põhineb Oskar Lutsu samanimelisel jutustustel.
