Õpetajate Leht

AjalooLASTE õpiku esitlus Tallinnas, Tartus ja Pärnus
2024-06-03 14:00 - 2024-06-05 15:30 (Europe/Tallinn)
AjalooLASTE õpiku esitlused Tallinnas, Tartus ja Pärnus
3. juunil kella 14.00–15.30 Suurgildi hoones (Pikk 17, Tallinn)
4. juunil kella 14.00–15.30 Tartu Ülikooli muuseumis (Lossi 25, Tartu)
5. juunil kella 14.00–15.30 Pärnu muuseumis (Aida 3, Pärnu)
Trükisooja õpikut tutvustab autor Maarja Merivoo-Parro. Ta avab kirjutamise tagamaid ja tutvustab õpiku temaatikat, mis katab nii maailma kui Eesti ajaloo muinasajast tänapäevani. Ühiselt uuritakse läbi ka õpiku ja töövihikuga seotud lisaväärtused: koomiksid, podcastid, videoklipid ning õpetajate lisalehed.
Huvilistel palume sobiv esitlusaeg ja -koht välja valida ning end kirja panna SIIN.

Lastekaitsepäev
2024-06-01 00:00 - 23:59
Rahvusvaheline lastekaitsepäev.

VHK keelpilliorkestri hooaja lõppkontsert
2024-05-30 19:00 - 21:00
VHK keelpilliorkester annab hooaja lõppkontserdi Viimsi Artiumis
Vanalinna Hariduskolleegiumi keelpilliorkester ja dirigent Rasmus Puur lõpetavad sel neljapäeval, 30. mail kontserthooaja Viimsi Artiumis. Kontserdil „Tabula rasa“ kõlab Arvo Pärdi, Pjotr Tšaikovski ja Myroslav Skoryki looming. Soleerivad Harry Traksmann, Robert Traksmann ja Marrit Gerretz-Traksmann.
Lõppeval hooajal toimus VHK keelpilliorkestril 44 erinevat üleastumist 11 maakonnas, ilmus orkestri neljas CD-plaat Ester Mägi muusikaga ning osaleti Valter Ojakäärule pühendatud Tallinna Linnateatri menukas kontsertlavastuses “Õhtu rannal”. Lavalaudu jagasid noored orkestrandid viiuldaja Hans Christian Aaviku, bass Ain Angeri, Eesti Rahvusmeeskoori, säravate lauljate Liisi Koiksoni, Mari Jürjensi, Karmen Rõivassepa, Priit Võigemasti, Vaiko Epliku ning näitlejate Hele Kõrve, Sandra Uusbergi, Evelin Võigemasti, Andero Ermeli, Indrek Ojari, Rain Simmuli, Mart Toome ja Kaspar Velbergiga.
„Lõppev hooaeg on VHK keelpilliorkestri jaoks olnud kindlasti üks rikkalikumaid, mis meil on olnud ja mis üldse saab olla. Töötada koos eesti klassikalise muusika absoluutsete tippudega, sekka minna süvitsi Rudolf Tobiase ja Ester Mägi loominguga, vahele eesti levimuusika kullafondi avastamine ja koostöö praeguste popp- ja džässmuusika säravate muusikutega on olnud väga meeldejääv ning kirgas aeg,” sõnab orkestri dirigent Rasmus Puur. „Praegu on see kõik veel nii värske, et ilmselt selle hooaja selginemine ja adumine toimub alles mõne aja pärast.”
Viimsi Artiumi suures saalis toimuva hooaja lõppkontserdi kavas kõlavad Arvo Pärdi topeltkontsert „Tabula rasa“, Pjotr Tšaikovski „Serenaad“ ning Ukraina helilooja Myroslav Skoryki „Meloodia“. Kontserdil soleerivad Harry Traksmann ja Robert Traksmann viiulil ning Marrit Gerretz-Traksmann klaveril.
Dirigent Rasmus Puur märgib, et töötamine Pärdi muusika kogenud esitajate on noortele suur võimalus. „Oleme Pärdi muusikat esitanud ka varem, kuid mitte tema tintinnabuli üht tippteost „Tabula rasa”. Seda teha koos perekond Traksmannitega on suur au ja rõõm. Katsume olla nende väärilised.”
Kontserdipiletid on saadaval Piletikeskuses ja kohapeal.
VHK keelpilliorkester on 26-liikmeline Vanalinna Hariduskolleegiumi muusikakooli õpilastest koosnev orkester, mis loodi 1996. aastal. Orkestris musitseerivad noored vanuses 15–20 eluaastat ning repertuaar koosneb pea ainult eesti muusikast alates Cyrillus Kreegist, Heino Ellerist ja Veljo Tormisest kuni Tõnu Kõrvitsa, Margo Kõlari ja Pärt Uusbergini. Välja on antud neli autoriplaati Cyrillus Kreegi, Mart Saare, Veljo Tormise ja Ester Mägi loomingust.
Orkester on koostööd teinud mitmete inspireerivate muusikutega eri žanreist: alates Hans Christian Aavikust, Riivo Kallasmaast, Johan Randverest, Marten Altrovist, Theodor Sinkist, Reinut Tepist lõpetades Mari Kalkuni, Liisi Koiksoni, Mari Jürjensi, Vaiko Epliku, Jaan Pehki ja Jarek Kasariga. Orkestriga töötavad lisaks tunnustatud interpreedid Madleen Kristen Alasi, Mari Targo, Rain Vilu ja Villu Vihermäe.

Õppekava infotund veebis: koolieelse lasteasutuse õpetaja
2024-05-30 14:00 - 15:00
Õppekava infotund veebis: koolieelse lasteasutuse õpetaja
Koolieelse lasteasutuse õpetaja õppekava infotund toimub veebis 30. mail 2024 a kl 14.
Infotunnis osalevad programmijuht Irja Vaas, nooremlektor Kristel Ruutmets ja õppekorralduse spetsialist Jana Kuremägi.

Registreeri end infotundi veebivormis.
Liitu infotunniga Zoomis.

Infotunni teabe leiab ka Facebookist.
Instituudi kõikide õppekavade infotundide info leiad kodulehelt.
Koolieelse lasteasutuse õpetaja õppekavale sisseastumise kohta loe kodulehelt.

Õppekava infotund veebis: humanitaar- ja sotsiaalainete õpetamine põhikoolis
2024-05-28 14:00 - 15:00
Õppekava infotund veebis: humanitaar- ja sotsiaalainete õpetamine põhikoolis
Humanitaar- ja sotsiaalainete õpetamine põhikoolis õppekava infotund toimub veebis 28. mail 2024 a kl 14.
Infotunnis osalevad programmijuht Liina Lepp ja õppekorralduse spetsialist Ranet Rõõmussaar.

Registreeri end infotundi veebivormis.
Liitu infotunniga Zoomis.

Infotunni teabe leiab ka Facebookist.
Instituudi kõikide õppekavade infotundide info leiad kodulehelt.
Humanitaar- ja sotsiaalainete õpetamine põhikoolis õppekavale sisseastumise kohta loe kodulehelt.

Teaduskohvik
2024-05-27 18:00 - 19:30
EMTA, EKA ja TLÜ BFM kutsuvad Põhjala tehasesse teaduskohvikusse, mille keskmes on loovuurijad
Esmaspäeval, 27. mail kell 18.00 toimub Põhjala tehase AnkruSAALis (Ankru 10, Tallinn) aruteluõhtu, kus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (EMTA), Eesti Kunstiakadeemia (EKA) ja Tallinna Ülikooli Balti filmi-, meedia ja kunstide instituudi (TLÜ BFM) loovuurijad avavad oma praktika ning teadustöö tagamaid ning arutletakse loovuurimuse olemuse, meetodite ja väljundite üle.
Loovuurimus on mitmekesistuva teadusmaastiku üks olulisi väljundeid, mis ühendab seni eraldiseisvana käsitletud loomingulisi praktikaid ja teadustegevust. Eesmärk on ühiskonna ja kultuuri seisukohalt oluliste uute teadmiste loomine ja nende jagamine, kultuuri rikastamine uut laadi vormide ja praktikatega, jätkusuutlik elukeskkonna ja toote- või teenusearendus (sh selleks vajalike innovaatiliste tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamine). Loovuurimus seob loomevaldkondi laiemate ühiskondlike protsesside ja probleemidega ning teadvustab kriitiliselt loometegevuse rolli maailmas.
Teaduskohviku vestlusringis osalevad loovuurijad Jane Remm (EKA), Marta Konovalov (EKA), Elen Lotman (TLÜ BFM), Juhan Uppin (EMTA), modereerib EMTA kaasaegse improvisatsiooni lektor Jaak Sikk.
Ühtlasi lansseeritakse uhiuus loovuurimuse parimaid praktikaid tutvustav koduleht ning Juhan Uppin (PhD) esitleb oma äsja ilmunud raamatut „Teppo tüüpi lõõtspilli traditsioonilise mängustiili kujunemine 20. sajandil ja traditsiooniteadliku esituspraktika loomine“ (EMTA Loovuurimused 6). Raamatut on võimalik kohapealt osta soodushinnaga.
Teaduskohvikus pakutakse kuulajatele kohvi-teed ja suupisteid. Muusikalise etteaste teeb Juhan Uppin.

Õppekava infotund veebis: klassiõpetaja
2024-05-27 15:00 - 16:00
Õppekava infotund veebis: klassiõpetaja
Klassiõpetaja õppekava infotund toimub veebis 27. mail 2024 a kl 15.
Infotunnis osalevad programmijuht Aigi Kikkas, nooremlektor Kristel Ruutmets ja õppekorralduse spetsialist Anneli Adamson.

Registreeri end infotundi veebivormis.
Liitu infotunniga Zoomis.

Infotunni teabe leiab ka Facebookist.
Instituudi kõikide õppekavade infotundide info leiad kodulehelt.
Klassiõpetaja õppekavale sisseastumise kohta loe kodulehelt.

Kaasava hariduse õppekava infotund
2024-05-23 16:00 - 17:00
Infotund veebis: kaasav haridus

Kaasava hariduse õppekava infotund toimub veebis 23. mail 2024 a kl 16.

Infotunnis osaleb programmijuht Pille Nelis.
Infotund toimub videokohtumisena Zoomis. Zoomi link saadetakse registreerunutele enne toimumisaega meilitsi ja pannakse üles ka kodulehele.

Registreeri end infotundi veebivormis.
Liitu infotunniga Zoomis.
Infotunni teabe leiab ka Facebookist.

Instituudi kõikide õppekavade infotundide info leiad kodulehelt.
Kaasava hariduse õppekavale sisseastumise kohta loe kodulehelt.

Põhikooli mitme aine õpetaja õppekava infotund
2024-05-23 14:00 - 15:00
Põhikooli mitme aine õpetaja õppekava infotund
Põhikooli mitme aine õpetaja õppekava infotund toimub veebis 23. mail 2024 a kl 14.
Infotunnis osalevad programmijuht Kristi Kõiv ja õppekorralduse spetsialist Ranet Rõõmussaar.
Infotund toimub videokohtumisena Zoomis. Zoomi link saadetakse registreerunutele enne toimumisaega meilitsi ja pannakse üles ka kodulehele.

Registreeri end infotundi veebivormis.
Liitu infotunniga Zoomis.

Infotunni teabe leiab ka Facebookist.
Instituudi kõikide õppekavade infotundide info leiad kodulehelt.
Põhikooli mitme aine õpetaja õppekavale sisseastumise kohta loe kodulehelt.

Erivajadustega laste ja noorte teatrifestival „Savilind"
2024-05-22 00:00 - 23:59
22. mail toimub Tartu Sadamateatris XX üleriigiline erivajadustega laste ja noorte teatrifestival „Savilind.“ Festivali korraldab Tartu Pärli Kool (kuni 1. september 2023 kandis nime Tartu Kroonuaia Kool).
Esimene Savilind toimus 2003. aastal, kuid vahepeal jäid koroonapandeemia tõttu ära 2020. ja 2021. aasta festivalid. Juubelit tähistame sel aastal, kui noored koolinäitlejad saavad kokku kahekümnendat korda. Savilind on aasta oodatuim sündmus paljude erivajadustega laste ja nende õpetajate jaoks. Sel aastal osaleb üritusel 14 truppi ja 135 esinejat kolmeteistkümnest Eesti õppeasutusest.
Etendusi hindab žürii koosseisus Maret Oomer (Eesti Harrastusteatrite Liit, kooliteatrite valdkonna koordinaator), Kristiina Oomer (Eesti Harrastusteatrite Liidu tegevjuht), Katrin Luts (ürituskorraldusettevõtte Allegro MW OÜ tegevjuht, „Savilinnu“ teatrifestivalide idee autor ja varasemate festivalide projektijuht) ning Laine Välbe (Tartu Pärli Kooli abiõpetaja).
Teatrifestivali eesmärk on pakkuda erivajadustega lastele meeldejäävaid festivalielamusi, anda juhendajatele tagasisidet etenduste kohta, luua sidemeid erivajadustega laste truppide vahel ning aidata kujundada toetavat suhtumist erivajadustega inimestesse.
Festivali läbiviimist toetavad Eesti Kultuurkapital, Tartu Kultuurkapital, Tartu Linnavalitsuse Haridusosakond, Tartu Tarbijate Kooperatiiv TÜ, A Le Coq AS, Henkel Balti OÜ, Büroomaailm AS, Eriolümpia Eesti Ühendus, Greif OÜ, Cleanefex OÜ ja EuroPark Estonia OÜ.

Lisainfo:
Projektijuht: Kadri Männiksaar
e- mail: kadri.manniksaar@kroonu.tartu.ee
Tel: 5213 329

Festivali koduleht http://savilind.tartu.ee

Õuesõppenädal
2024-05-20 00:00 - 2024-05-24 23:59
Tartu Ülikooli Liikumislabor kutsub kõiki koole üle Eesti õue õppima
Tartu Ülikooli liikumislabori Liikuma Kutsuva Kooli programm korraldab 20. –24. maini õuesõppenädala, mille raames kutsub kõiki Eesti koole vähemalt ühe nädala jooksul viima ainetunde läbi õues.
Tartu Ülikooli liikumislabori spetsialist Reelika Kiivit ütles, et praegu veedavad õpilased üha rohkem aega siseruumides ja enamasti istudes. „Uuringud kinnitavad, et õues viibimine aitab suurendada päevast liikumisaktiivsust, vähendada laste ja noorte lühinägelikkuse riski, taastada tähelepanu ja keskendumisvõimet ning vähendada ärevuse sümptomeid. Väljaspool klassiruumi õppimine võib muuta õppimise veelgi huvitavamaks ja kaasahaaravamaks, aidates õpilastel paremini omandada uusi teadmisi ja oskusi ning teha teistega koostööd,“ selgitas Kiivit.
Õuesõppenädalal saavad koolid ise valida, kas lähevad koolihoovi ainult mõneks ainetunniks või terveks päevaks. Nädala jooksul on avatud Padlet keskkonnas kogemuste jagamise virtuaalne sein. „Kui õpetaja viib õuesõppenädalal oma tunni läbi õues, saab ta selles keskkonnas jagada oma õues õpetamise rõõmu ja kogemust. Nii on tekkinud aastate jooksul arvestatav ideede pank Liikuma Kustuva Kooli kodulehele, kust ka kogu ülejäänud õppeaasta jooksul saavad õpetajaid õues õpetamise ideid otsida,“ ütles Kiivit.
Oma kogemusi on oodatud jagama ka koolide meeskonnad. Viies läbi kõnnikoosolekuid või -arutelusid, on kõik oodatud ka neid hetki jäädvustama, oma kogemusi jagama ja seeläbi teiste koolide kollektiive innustama ning motiveerima.
Kõik koolid on liituma ka Liikuma Kutsuva Kooli Facebooki grupis. Isegi siis kui kool ei ole programmiga veel liitunud, on nad oodatud grupiga liituma ja oma kogemusi jagama.
Õuesõppenädalale saab õpetaja registreeruda klassi või kooliga. „Loodame südamest, et õpetajad saavad sellest nädalast innustust ning suunduvad edaspidigi ainetundideks koolihoovi,“ ütles Kiivit.
Praegu on õuesõppenädalale registreerunud üle 200 osaleja. Registreerumine on avatud 24. maini. Registreeruda saab siin.

Muuseumiöö
2024-05-18 00:00 - 23:59
18.5 Muuseumiöö. https://muuseumioo.muuseum.ee/tutvustus/

Muuseumiöö Jääaja Keskuses
2024-05-18 00:00 - 23:59
18.05 Muuseumiöö Jääaja Keskuses https://jaaaeg.ee/muuseumioo-3/

Konverents „Ajakirjandusõpe 70: inimene ajakirjanduses“
2024-05-17 11:00 - 17:00
Konverents „Ajakirjandusõpe 70: inimene ajakirjanduses“
17. mail kella 11.00–17.15 toimub Tartu Ülikooli raamatukogus konverents „Ajakirjandusõpe 70: inimene ajakirjanduses“, kus esinevad tegevajakirjanikud ja toimetajad ning Tartu Ülikooli ajakirjanduse üliõpilased ja õppejõud. Arutatakse, kuidas mõjutab valdkonda tehisaru kasutuselevõtt ning milliseid tulevikuoskusi on vaja õpetada ajakirjandustudengitele ühiskondlike ja tehnoloogiliste muutuste ajal.
Konverentsiga tähistatakse ajakirjandusõppe 70. aastapäeva ja ajakirjandusprofessori Juhan Peegli 105. sünniaasta täitumist. Tartu Ülikooli ajakirjandussotsioloogia kaasprofessor Ragne Kõuts-Klemmi sõnul on Juhan Peegli eestvedamisel alustatud ajakirjanduse akadeemiline õpe pannud aluse Eesti kujunemisele suure ajakirjandusvabadusega maaks. Ühiskond muutub ja tehnoloogia areneb, muutumatuna püsib aga Tartu Ülikooli ajakirjandusõppe põhiväärtus. „Kõik värskelt diplomi saanud ajakirjanikud astuvad kuue samba vahelt välja idealistidena, sooviga maailm korda teha. Just nii peabki olema,“ ütles Kõuts-Klemm.
Tuginedes professor Peegli kuulsale väitele, et ajakirjanik peab olema eelkõige inimene, jagavad esinejad oma kogemusi ajal, mil ajakirjanikuga teeb koostööd ja konkureerib tehisaru. Mis on ajakirjanikule eriomane oskus, mida tehisaru ei suuda üle võtta? Mida õpetada ajakirjandustudengile, et valmistada teda ette uue revolutsiooni läbi teinud meediakeskkonnaks?
Avaettekande peab konverentsil Tartu Ülikooli emeriitprofessor Marju Lauristin, kes räägib tehisaruga kaasnevatest katsumustest ajakirjanduses. Esinevad ka Õhtulehe peatoimetaja Martin Šmutov, TÜ ajakirjandussotsioloogia teadur Signe Ivask, TÜ ajakirjandusuuringute kaasprofessor Marju Himma, TÜ üliõpilane Karmen Kikas, Eesti Meediaettevõtete Liidu tegevjuht Väino Koorberg, ERR-i teleuudiste juht Liisu Lass, Delfi uuriva toimetuse juht Holger Roonemaa, TÜ visuaalmeedia talituse juhataja Vallo Nuust, TÜ ajakirjandussotsioloogia kaasprofessor Ragne Kõuts-Klemm, ERR-i ajakirjanik Mirjam Mõttus, Hiiu Lehe peatoimetaja Raul Vinni, Advokaadibüroo Triniti vandeadvokaat Maarja Pild ning tudengiväljaande 4dimensioon ajakirjanik ja endine peatoimetaja Karmen Laur. Konverentsipäeva võtab kokku aruteluring „Paberleht on kadunud? Elagu hea ajakirjandus!“, milles osalevad Delovõje Vedomosti peatoimetaja Polina Volkova, 4dimensiooni ajakirjanik Karmen Laur, Maalehe peatoimetaja Hindrek Riikoja ja Sakala peatoimetaja Hans Väre.
Pärast konverentsi toimub kella 18.00–00.00 peoõhtu ülikooli kohvikus, kus saavad kõik osalejad ning ajakirjanduse eriala endised ja praegused üliõpilased ja õppejõud nautida õhtusööki ning arutleda üritusest inspireeritud teemade üle.
Koverentsi korraldavad Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituut ja Eesti Akadeemiline Ajakirjanduse Selts. Päevakavaga saab tutvuda instituudi kodulehel. Konverentsi ülekannet on võimalik jälgida veebiportaalist UTTV.

Tsöliaakiapäev
2024-05-16 00:00 - 23:59
16. mai on rahvusvaheline tsöliaakiapäev
Rahvusvahelise tsöliaakiapäeva eesmärk on juhtida avalikkuse tähelepanu sellele kroonilisele haigusele, mida sageli aetakse segamini allergia või toidutalumatusega.
Tsöliaakia on peensoole limaskesta kahjustav päriliku eelsoodumusega autoimmuunhaigus, mille vallandavad nisus, rukkis ja odras sisalduvad valgud. Ainsaks raviks on range eluaegne gluteenivaba ehk nisu-, rukki- ja odravaba toitumine.
Tsöliaakia võib avalduda igas vanuses ja selle haiguse sümptomid võivad olla väga erinevad. Klassikalisteks sümptomiteks on kõhuvalu- ja puhitus, kõhnumine, aga tsöliaakiaga võivad olla seotud ka väsimus, hambaemaili muutused, rauavaegusaneemia, autoimmuunne türeoidiit, maksafunktsiooni häired, neuroloogilised ja psühhiaatrilised haigused, viljatus, osteoporoos, luumurrud jm. Tsöliaakiahaigeid on hinnanguliselt ~1–2% Euroopa rahvastikust ning iga diagnoositud juhu kohta on 5–13 diagnoosimata juhtu. Seega on tsöliaakia ikka veel aladiagnoositud haigus, mida on vaja teadvustada ja märgata. Kiirem diagnoosimine hoiab ära uute tervisekahjustuste tekke.
Kuidas tsöliaakiaga inimest märgata ja toetada?
1. Koosviibimistel ja pidudel nii sõpruskonnas kui töökollektiivides pane tähele, kas kutsutute hulgas on ka tsöliaakiaga inimesi. Selgita välja, milline toit on neile lubatud ja milline keelatud. Veel parem on, kui gluteenivaba toidu juures on vastav märge. Söömine on sotsiaalne tegevus ning erinevate toitumisvajadustega arvestamine loob ühtsusetunde ja näitab hoolimist.
2. Lasteaedades ja koolides planeerida menüü nii, et ka tsöliaakiaga laps saab tervislikku ja täisväärtuslikku toitu.
3. Toitlustusasutustes märkida gluteenivaba toidu juurde vastav märke – GV.

Tartu Ülikooli matemaatika- ja informaatikaõpetaja magistriõppe infotund
2024-05-14 16:00 - 17:00
Tartu Ülikooli matemaatika- ja informaatikaõpetaja magistriõppe infotund toimub 14. mail kell 16.00 veebis. Registreerida saab aadressil https://math.ut.ee/et/matinfopetaja. Zoomilink saadetakse registreerunutele.
Infotunnil räägivad õppekava programmijuht lektor Evely Kirsiaed, informaatika didaktika professor Piret Luik ning enda kogemusi jagavad õppekava magistrant ja vilistlane.
Matemaatika- ja informaatikaõpetaja magistrikava võimaldab sul omandada põhikoolis ja gümnaasiumis matemaatika ja informaatika õpetamiseks vajaliku erialapädevuse. Suurt rõhku pannakse sinu programmeerimis- ja õpetamisoskuse kujundamisele ning matemaatikaülesannete lahendamisele. Lisaks pakutakse sulle põhjalikke teadmisi psühholoogiast ja pedagoogikast, et oskaksid mõista õpilasi ja neid aidata. Loe rohkem õppekava kodulehelt: https://ut.ee/et/oppekavad/matemaatika-ja-informaatikaopetaja.

Internetiturvalisuse õppus DigiÄKK koolieelikutele
2024-05-13 11:00 - 12:00
Eesti esimene koolieelikutele mõeldud internetiturvalisuse õppus DigiÄKK!
13. mail kella 11–12 toimub Tähtvere pargis Eesti esimene koolieelikutele mõeldud internetiturvalisuse õppus DigiÄKK!
Pilootaastal kutsutakse osalema Tartu linna lasteaedade 10 rühma. Registreerimislink saadetakse Tartu Linnavalitsuse poolt aprillis.
Sündmust korraldavad Tartu Ülikooli “Meediapädevuste mänguline arendamine” vastutavad õppejõud Inger Klesment ja Maria Murumaa-Mengel.
Sündmusel saavad kätt proovida mänge läbi viies tulevased õpetajad ja noorsootöötajad. DigiÄKKI eesmärk on läbi mänguliste tegevuste, õpetada lastele internetis turvalisemalt toimetama. Üheski tegevuses ei kasutata ekraane ega internetti, mängud on eakohased, harivad ja liikuma kutsuvad! Tegevusi viivad läbi tudengid ning laste heaolu ja turvalisuse eest vastutavad lastega sündmusele tulnud õpetajad.
Lisainfo:
Inger Klesment, inger.klesment@gmail.com
Maria Murumaa-Mengel, maria.murumaa@ut.ee

Oskuste festival „Noor meister“
2024-05-13 00:00 - 2024-05-15 23:59
13.–15. maini toimub Eesti Näituste messikeskuses oskuste festival „Noor meister“.

Euroopa noorte nädal
2024-05-12 00:00 - 2024-05-19 23:59
12.–19. maini tähistab noorteinfoportaal Teeviit Euroopa noorte nädalat.

Emadepäev ja Äksi rohelaat Jääaja Keskuses
2024-05-12 00:00 - 23:59
12.05 Emadepäev ja Äksi rohelaat Jääaja Keskuses ja Äksi kivipargis.

Jutuvestmisfestival Ööbikuööd
2024-05-11 00:00 - 2024-05-12 23:59
Jutuvestmisfestival Ööbikuööd teeb sellel aastal tänukummarduse emadele
Eesti Rahvakultuuri Keskuse jutuvestmisfestival Ööbikuööd on pärimuslike lugude, muusika ja maagilise miljöö festival, mis ootab külalisi 11. ja 12. mail Rõuges.
Sellel aastal saab kuulda lugusid emadusest ja emahoolest, loomaemadest ja -lastest, loodusest, puutööst ja veel paljust muust.
Jutuvestmisfestival toimub tänavu emadepäeva nädalavahetusel ja seda emade jaoks väga sümboolses kohas Rõuges. Nimelt asub just seal Eesti Ema monument. „Ligi 3,6 meetrit kõrge monument kajastab tulevikulootusi ning väärtustab eesti naist emana. Samuti on kevad täis uut tärkamist ja lootust. Lisaks on meie suulises pärandis väga palju lugusid emadest, emasusest ja pühadusest. Nii sündis idee, et just selle aasta festival väljendab oma lugudega tänutunnet emadele,“ selgitas festivali kohavalikut ja ideed Eesti Rahvakultuuri Keskuse suulise pärandi spetsialist Kadri Suits.
Festival kestab kaks päeva ning kulmineerub varahommikuse matkaga. „Kuulda saab lugusid emadusest ja emahoolest, loomalastest, puutööst ja veel paljust muust. Kohale tulevad oma ala kirglikud ning võluvad lugude tundjad Valdur Mikita, Aleksei Turovski, Lauri Õunapuu, Erki Kari Kaikkonen, Vahur Sepp, Polina Tšerkassova, Meelis Kihulane ehk Edev Eremiit. Samuti toimub festivalil juba tavaks saanud Ööülikooli avalik salvestus. Päeva lõpetab õhtune pidu rahvaliku tantsumuusika ja Mäeotsa kapelliga, mille eesotsas hiilgab Vabariigi Pillimees 2020 Martin Arak ehk Kandle Oss. Hommikul siirdume aga kauni Rõuge looduse rüppe ning kuulame, mida pakub see rohelus ja mets ning kas ööbikud juba pikka ööd kuulutavad. Kindlasti on tulemas veel huvitavaid esinejaid, kellest jooksvalt teada anname. Kuigi festival on suunatud kõigile, on see imeline võimalus võtta kaasa justnimelt oma ema ning lasta lugudel end kanda,“ lisas Suits.
Jutuvestmisfestivali Ööbikuööd korraldab Eesti Rahvakultuuri Keskus ja tänavust üle-eestilist sündmust võõrustab Rõuge rahvamaja, Rõuge põhikool, Mägilaste Maja. Kava täieneb ja on varsti täies ulatuse leitav keskuse kodulehelt.
Ööbikuööde festivali idee on jutuvestmise, kui ajatu ja olulise kultuurilise nähtuse tähelepanu keskpunkti toomine ja elava pärandi vahetu kogemine jutuvestmise kõikvõimalikes vormides.

Montessori inspiratsioonikonverents
2024-05-10 00:00 - 2024-05-11 23:59
Montessori inspiratsioonikonverents toob Eestisse rahvusvahelisi Montessori hariduse edendajaid
Tallinnas toimub 10. ja 11. mail esimene Montessori inspiratsioonikonverents, kus astub lavale palju erinevaid Montessori hariduse teemal kõnelejaid Eestist ja mujalt Euroopast. Montessori on maailmas laialt levinud haridusmetoodika, mis tugineb neuroteadusele ja inimese loomulikule arengule. Lisaks akadeemilisele võimekusele toetab metoodika ennastjuhtivaks õppijaks kujunemist juba alates alusharidusest. Konverentsil esinevad spetsialistid aitavad tõsta teadlikkust jagades sügavamaid teadmisi õppimisest Montessori keskkondades ning annavad ideid ja tööriistu, mille abil toetada lapse arengut nii kodus, koolis kui ka lasteaias.
Võimalik tee, mille abil muuta haridust õppijast lähtuvaks
Tallinna Ülikooli hariduspsühholoogid Grete Arro ja Kati Aus toovad välja, et Montessori haridus on üks võimalik tee, millega muuta Eesti haridust õppijakesksemaks ning see tõesti on lapse loomulikust arengust ja õpihuvist lähtuv. Hetkel tegutseb Eestis 14 Montessori lasteaiarühma ning kaks kooliklassi. Mõned rühmad on avatud munitsipaalrühmadena ning koostöö omavalitsustega on kasvavas trendis. Järgmisel õppeaastal avatakse esimene munitsipaalkooliklass Tartus ning lasteaiarühmad Nõos ja Pärnus.
Et Montessori haridus jõuaks järjest enam kättesaadavaks haridusvalikuks, korraldatakse kahepäevane inspiratsioonikonverents, kus fookuses on lapse areng vanuses 0-18 eluaastat. “Kui täna teatakse enamasti midagi Montessori lasteaedadest, siis paljude jaoks on see avastus, et on olemas ka Montessori kool. Seepärast oli konverentsi planeerides algusest peale idee näidata väga erinevaid teemasid erinevatele vanuserühmadele,” toob välja konverentsi peakorraldaja Jaanika Müürsepp. Laiem teadlikkus on samm lähemale muutuste loomiseks!
Palju põnevat õpetajatele ja lapsevanematele
Avaettekandes räägib TÜ doktorant Liina Kersna sellest, mida me teame teadusuuringutest Montessori pedagoogika mõjust õppijale, mis on eneseregulatsioon ning kuidas Montessori pedagoogika selle arengut toetab.
Montessori juhendaja Ruth Maria Roosi-Ott annab sügavama sissevaate sellesse, milline roll on igapäevaelu tegevustel rühmas – kuidas need toetavad lastel enesekohaseid ja eneseregulatsiooni oskusi, arendavad iseseisvust ja keskendumist, mis hiljem on koolis väga olulised omadused. Lasteaiaõpetajatele toimub ka praktiline töötuba, kus tutvutakse geograafia ainealaga, mis toetab koolieelses eas lapse maailmapildi kujunemist.
Eliisa Silmet ja Epp Linke annavad nõuandeid, kuidas toetada väikelapse keelelist arengut nii rühmas kui ka kodus.
Montessori pedagoogika teeb eriliseks õppija iseseisev õppeviis – lapsed saavad ruumis vabalt ringi liikuda ja ise oma võimetele vastavaid õpivalikuid teha. Montessori kooli juhendaja Kadre Saare abiga piilutakse sisse, mil moel see võimalik on.
Ettekandest saab vastuse sellele, kuidas kooli igapäevaelu üles ehitatud on ning toimub uute teadmiste omandamine.
Mõlemal konverentsi päeval teeb ettekande Kristi Chapuis, kes on pärit Eestist, aga hetkel elab ja töötab Šveitsis enda loodud Montessori koolis. Kristi selgitab oma ettekandes, kuidas aitab Montessori ajalookäsitlus lapsel mõista tema rolli siin maailmas ja näha solidaarsust kui edasiviivat jõudu. Tema teine ettekanne on lugude rääkimisest, sest 6-12 aastase lapse loomulikult elav kujutlusvõime ja vajadus mõista maailma on suurepärane pinnas lugude kaudu õppimiseks.
Üks oodatumaid esinejaid on kindlasti Saksamaalt tulnud Timo Nadolny, kes jagab oma kogemust Jugendschule Strausbergi talukooli loomisest. Kuna Eestiski plaanitakse avada 12-18 kooliaste, on mujalt maailmast palju õppida.
Konverentsi päevad teeb põnevaks see, et paralleelsessioonidena toimuvad praktilised töötoad, kus näeb lähemalt erinevaid õppevahendeid, mis on Montessori lasteaia ja kooli keskkonnas. Jane Kalajärv tutvustab, milline on ajaloo kontseptsioon ja kuidas Montessori kooliastmes ajajoontega töötatakse, Anu Linnamägi näitab põnevaid geomeetria vahendeid ning seda, kuidas lapsed ainete üleselt tegelevad geomeetriaga.
Lisainfo Montessori inspiratsioonikonverentsi kohta: https://www.montessorieesti.ee/et/uudised/232-konverents

Kunstifestival “Ma ei saa aru”
2024-05-09 00:00 - 2024-05-11 23:59
Neljandat korda toimuv kunstifestival “Ma ei saa aru” mõtiskleb sel aastal moekunsti üle
Uudishimuliku pealkirjaga festival kutsub 9.–11. maini Telliskivi Loomelinnakusse avastama moekunsti. Kolmepäevane programm pakub avastamist nii kaasaegse kunsti suunas esimesi samme tegevatele külastajatele kui ka valdkonna professionaalidele.
Festivali programm avab sellaastast fookusteemat ühe mastaapse ja kolme väiksema näitusega. Toimuvad neli moekunsti telgitagustesse piiluvat vestlusringi, skautimised ehk külaskäigud moekunstnike ja disainerite ateljeedesse ning töötoad nii väikestele kui suurtele. Lisaks leiavad aset mitmed performance’id ning erituurid.
“Moekunst on pidevas dialoogis ühiskonnas toimuvate protsessidega, võimendades selle kultuurimärke ja ajastu vaimu. Festivali raames arutleme muuhulgas surematul teemal – kas mood on kunst ning kas ja miks me rõivamoodi vajame, millised on moega seotud eelarvamused, õppetunnid, generatsioonide ja sugude vahelised lõhed ja palju muud,” räägib eesootavast festivalist peakorraldaja Bianka Soe.
Telliskivi Loomelinnaku Rohelises saalis avatakse üheaegselt festivaliga fookusteemale pühendatud peanäitus “Re_form_aktsioon”, mida saab külastada kuni 18. augustini. Näitus toob keskmesse kandja emotsionaalse suhte riideesemega, selle jätkusuutlikkuse aspekte ning tihedat sidet kunstiga. Publikut kutsutakse kaasa mõtlema muutusi vajavale moesüsteemile, mis on täis kriitilisi vastuolusid, piinlikke ülestunnistusi, nii väljateenitud kui ülekohtuseid tühistamisi, vältimatuid vanade narratiivide lõpuakorde ning uute väärtuse pealesõitu.
Näitusel on esindatud 20 noorema põlvkonna (moe)kunstniku looming nii Eestist kui ka lähiriikidest. Näitusel osalevad Karl Joonas Alamaa, Kadi Adrikorn, Irina Dzhus (UA), Liisa Kanemägi, Annika Kiidron, Andreas Kübar, Elina Laitinen (FI), Hanna Lampinen (FI), Kris Lemsalu, Urmas Lüüs, Mari Masso, Cärol Ott, Kärolin Raadik, Karl-Christoph Rebane, Jaanus Samma, Lisette Sivard, Sorcerer, Kirke Talu, Marta Vaarik, Ron Verlin, Tauri Västrik. Näituse kuraatorid on Marion Laev ja Bianka Soe.
Iga-aastane festival “Ma ei saa aru” on erinevate kunstisuundade populariseerimiseks algatatud sündmus Telliskivi Loomelinnakus eesmärgiga tuua kaasaegset kunsti inimestele lähemale mitmekesise programmi kaudu. Möödunud kolme festivali fookuses on olnud tänavakunst, skulptuur ja helikunst. Festivali korraldab Telliskivi Loomelinnak koostöös valdkonna kogenud tegijate ja Telliskivi Loomelinnaku asukatega.

Karjääriõhtu “Bakterid ja nakkushaigused”
2024-05-08 18:00 - 19:00
8. mail kella 18–19 toimub Energia avastuskeskuses (Põhja pst 29) selle kevade viimane Karjääriõhtu. Esineja on Kärt Sõber ning teema on “Bakterid ja nakkushaigused”.
Rohkem infot ürituse kohta https://www.energiakeskus.ee/karjaariohtu-kart_sober/
Piletid Fientast https://fienta.com/et/karjaariohtu2023
Karjääriõhtute eesmärk on tõsta gümnasistide ja noorte täiskasvanute huvi inseneeria, täppisteaduste ja kutsehariduse vastu. Õhtute teemad lähtuvad gümnaasiumi õppekavast. Selle hooaja Karjääriõhtute podcastid on leitavad siit https://podcasters.spotify.com/pod/show/energiakeskus/episodes/Karjrihtu-Biomeditsiinitehnika-2024–klaliseks-Dr-Kristjan-Pilt-e2gcrnc
Kohtumiseni Energia avastuskeskuses juba 8. mail kell 18!

Koolikontsert „Kevad, sind ootasin kaua“
2024-05-08 12:00 - 14:00
Koolikontsert „Kevad, sind ootasin kaua“
Akadeemia koolikontsertide sarja järgmine kontsert leiab aset 8. mail kell 12 EMTA suures saalis. Kontserdil „Kevad, sind ootasin kaua“ esinevad Mare Väljataga juhendamisel muusikapedagoogika rütmimuusika suuna üliõpilased. Pealkiri „Kevad, sind ootasin kaua“ pärineb Kustas Kikerpuu samanimelisest laulust ning kavas kõlavadki eesti autorite kevadeteemalised laulud. Samuti saab kuulda jutte ja seikasid heliloojate elust. Kontserdile sissepääs on tasuta, kuid palume eelnevalt teha broneering. Ühtlasi kuulutame kontserdil välja EMTA teaduskooli esseekonkursi „Muusika ja mina – mina ja muusika“ võitjad. Konkurss on gümnasistidele avatud 19. aprillini.
Rohkem infot eamt.ee/teaduskool. Kontsert on tasuta! Sihtgrupp: koolinoored alates 6. klassist ja gümnasistid.

Kogemusseminar „Kutseandekuse toetamine – mitte üksnes kutsekoolis“
2024-05-02 10:00 - 14:30
Kogemusseminar „Kutseandekuse toetamine – mitte üksnes kutsekoolis“
MTÜ Eesti Talendikeskus korraldab 2. mail kl 10–14.30 Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskoolis (Müüri 4) kogemusseminari, kus võetakse vaatluse alla kutseandekuse toetamisega seotud küsimused. Soovime seda teemat avada võimalikult paljude praktikas kogetud näidete varal. Kutseandekus, erinevatel kutsealadel olulised erianded ei ilmne pelgalt kutsekoolides ning vajavad toetamist ka üld- ja huvihariduskoolides ning noorsootöökeskustes. Nende asutuste esindajaid ootamegi seminaril osalema.
Seminaril esinevad ettekannetega Arnold Pastak (Olustvere TMMK), Tiiu Parm (HARNO), Anne Kersna (Kehtna KHK), Ede Tamkivi (Kood/Jõhvi) jt. Kindlasti tulevad kõneks nii VÕTA kui ka eri haridusliikide lõimingu rakendamine.
Osalejatele koolitustõend.
Kohtade arv on piiratud, ühest asutusest saab osaleda maksimaalselt 2 inimest. Seminarist osalemiseks palume registreeruda hiljemalt 29. aprilliks lingil https://forms.gle/gRAj4LZ4DuiAfLSw5.
Seminar on tasuta, toetab HTM andekuse märkamise ja toetamise tegevuskava raames. Kontakt viire.sepp@ut.ee

Jääaja Keskuse parve vette laskmine ja Saadjärve parveprogrammide algus
2024-05-02 08:00 - 17:00
2. mail Jääaja Keskuse parve vette laskmine ja Saadjärve parveprogrammide algus.

Koolivaheaja päevalaager Jääaja Keskuses
2024-04-28 00:00 - 23:59
04 koolivaheaja päevalaager Jääaja Keskuses https://jaaaeg.ee/koolivaheaja-paevalaager/
