Õpetajate Leht

Infotund "Loodusteaduste mikrokraadid tegevõpetajale"
2025-12-03 15:15 - 16:30 (Europe/Tallinn)
Tasuta loodusteaduste mikrokraadid tegevõpetajale
Infotund toimub 3. detsembril kell 15.15 Zoomis https://zoom.us/j/96182190891. Registreeri infotundi siin.
Jaanuaris algavad Tallinna Ülikoolis uued mikrokraadid, mis on spetsiaalselt loodud koolis töötavatele õpetajatele, kes soovivad täiendada oma ainealaseid teadmisi ning didaktilisi oskusi loodusteaduste valdkonnas.
Kevadsemestril algavad programmid:

Loodusõpetus I ja II kooliastmes
Füüsika õpetamine gümnaasiumis
Füüsika õpetamine põhikoolis
Loodusgeograafia alused: kliima, uurimismeetodid ja Eesti loodusgeograafia
Keemia ülesannete lahendamine ning laboripraktika üldises keemias
Geograafia õpetamise metoodikad
Füüsika alused: üldmõõtmised, mehaanika ja matemaatika alused
Füüsika alused: Mehaanika ja soojus
Digitehnoloogiaga rikastatud eksperimendid kooli loodusainetes
Bioloogia põhikoolis: elustik ja kooslused

Kursused on paindliku ajakavaga ning sobivad õpetajatöö kõrvalt õppimiseks ja kvalifikatsiooni omandamiseks.
Registreerimine programmidesse on avatud kuni 25. jaanuarini. Loe lähemalt tlu.ee/loodus-mikrokraad.
Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituut

OSKA infotund: töö ja oskused 2035
2025-12-02 15:30 - 17:00
OSKA infotund: töö ja oskused 2035
Elame ajal, mil muutused töömaailmas on kiired ja sageli ettearvamatud. Karjääri planeerimine on keerulisem kui kunagi varem – tööturgu kujundavad korraga majanduslik ebakindlus, kiirenev tehnoloogiline areng ja demograafiline surve. Mitmikkarjäär on saanud uueks normaalsuseks, valdkonnad põimuvad üha enam omavahel ja tehnoloogiaga, mistõttu on oskuste pidev uuendamine iga töötaja jaoks vältimatu.
„Et mitte muutuste hammasrataste vahele jääda, tuleb tegutseda, otsida vähem vabandusi ja rohkem lahendusi,“ märgib majandusekspert ning Tallinna Tehnoloogiakolledži Techno TLN direktor Ott Pärna tulevikutrendide kogumikus “Töö ja oskused 2035”.
Ootame sind infotundi, kus Ott Pärna annab ülevaate tööturgu mõjutavatest peamistest lühi- ja pikaajalistest suundumustest ning arutleb, millised on meie võimalused muutusi juhtida ja tulevikuks valmis olla.
Infotund toimub 2. detsembril kell 15.30–17 Zoom keskkonnas. Oled oodatud kaasa mõtlema ja küsimusi esitama!
Infotunni link https://us02web.zoom.us/j/86324090630

Lugemisbingo Tallinna koolide 1.–9. klassidele
2025-12-01 00:00 - 2026-05-15 23:59
Õpetajale – osale klassiga lugemisväljakutses ja võida tasuta ekskursioon!
Kutsume 1.–9. klasse osalema põnevas lugemisvõistluses. Iga klass saab oma bingolehe, kuhu koguda templeid loetud raamatute ja lühikese tagasiside eest. Kui leht saab täis, on teie klassil võimalus võita tasuta ekskursioon Eesti Jalgpallimuuseumisse. Lugemine muutub nii mänguliseks, põnevaks ja kogu klassi kaasavaks. Liitu väljakutsega ja avastage koos uusi raamatuid. Lugemisbingo toimub 15. maini 2026.
Loe lähemalt tallinnaraamatukogud.ee/lasteleht/lugemisbingo/

VirtuaLab loos: broneeri PROTO haridusprogramm ja võida VR-STEAM mängu õppekogemus
2025-12-01 00:00 - 2026-01-30 23:59
VirtuaLab loos: broneeri PROTO haridusprogramm ja võida VR-STEAM mängu õppekogemus
Kampaania kestab 01.12.25-30.01.26.
Kõik õpetajad, kes broneerivad detsembris või jaanuaris PROTO haridusprogrammi ajavahemikku jaanuar–veebruar, osalevad loosimises, mille auhind on uus hariduslik VR-mäng VirtuaLab.
VirtuaLab ühendab füüsilised õpitegevused ja digitaalsed inseneeriaväljakutsed üheks terviklikuks MATIK-õppe kogemuseks.
VirtuaLab on loodud koostöös Hollandi Enversed Studios’ega ja Tallinna Ülikooliga, Erasmus+ programmi toel.
Võitja loosime välja 27.02.26.
Täpsem info VirtuaLab STEAM-õppemängule https://www.prototehas.ee/virtualab/
PROTO õppeprogrammid https://www.prototehas.ee/oppeprogrammid/

Tartu Ülikool 106
2025-12-01 00:00 - 23:59
Täna möödub 106 aastat eestikeelse Tartu Ülikooli avamisest
1. detsembril toimub Tartu Ülikoolis rahvusülikooli 106. aastapäeva puhul pidulik aktus, rongkäik ja ball.
Kell 12 algaval aastapäevaaktusel promoveeritakse 142 uut doktorit ja neli audoktorit, kuulutatakse välja väliseesti külalisprofessori stipendiaadid ja antakse üle rahvusmõtte auhind. Rahvusmõtte auhinnaga tunnustatakse isikut, kes on silmapaistvalt edendanud eesti rahvuslikku ja Eesti riiklikku eneseteadvust. Aktusel saab osaleda vaid kutsega, kuid otseülekannet on võimalik jälgida ka UTTV-st.
Aktusel peab Tartu Ülikooli audoktor, Nobeli laureaat, professor Svante Pääbo inglise keeles akadeemilise loengu „About Neandertals, and how they live on in many of us“ („Neandertallastest ja kuidas nad paljudes meis edasi elavad“).
Kell 17 saab Vanemuise 46 õppehoone eest alguse traditsiooniline ülikooli tõrvikurongkäik, mis lõpeb ülikooli peahoone ees üliõpilaskorporatsioonide lipurivistuse ja rektori kõnega. Kell 19.30 algab Vanemuise kontserdimajas aastapäevaball.
1. detsembril 1919 toimus Eesti Vabariigis Tartu Ülikooli avaaktus ning tegevust alustas eestikeelne, ennekõike eestlastest üliõpilastele mõeldud ja Eesti ühiskonda teeniv ülikool.

"Pinocchio" esietendus
2025-11-30 15:00 - 16:10, 2025-11-30 12:00 - 13:10
“Pinocchio” esietendus 30. novembril 2025 kell 12 ja kell 15 Eesti Noorsooteatris
See on lugu vaesest puusepast Geppettost, kes nikerdab endale puust poja – Pinocchio. Nukk ärkab võluväel ellu ja osutub seiklushimuliseks ning uudishimulikuks tegelaseks, kelle suurim soov on saada pärispoisiks. Haldjas lubab soovi täita tingimusel, et puupoiss õpib olema aus, hooliv ja julge. Nii algab rohkete pöörete ja värvikate kaasteelistega seiklus, kus ei puudu huumor, vabaduseiha ja jäägitu mängulust, ent ka kiusatused ja ootamatused ning nendega toimetulekuks vajalik annus südametarkust.

Konverents “30 aastat miljöö kaitsmist Tartust”
2025-11-30 00:00 - 23:59
Konverents “30 aastat miljöö kaitsmist Tartust”
30. novembril toimub Tartu Linnamuuseumi hoones (Narva mnt 23) konverents “30 aastat miljöö kaitsmist Tartust”, millele järgneb raamatu “Tartu puitarhitektuur” esitlus Saksa Kultuuri Instituudis (Kastani 1). Päeva jooksul saab kuulda oma eriala tippude ettekandeid linnaplaneerimise, arhitektuuri ning miljööväärtuslikkuse osas ning tutvuda värskelt ilmunud raamatuga.
1995. aasta sügisel loodi Tartus esimesed linnaehituslikud kaitsealad ja seda võib pidada esimeseks seadusandlikuks sammuks väärtusliku ruumilise keskkonna kaitsel väljaspool muinsuskaitseseadust. Sellele järgnesid 2001. aastal Tallinna miljööväärtuslikud alad ja lõpuks seadustas miljööväärtuslike hoonestusalade loomise 2003. aasta 1. jaanuarist jõustunud uus Planeerimisseadus. Konverentsil vaadatakse tagasi nii miljöö kaitsmise algusaegadesse kui tänapäevasesse praktikasse. Oma kogemusi jagavad nii Tartu kui Tallinna eilsed ja tänased miljöö kaitsjad, juttu tuleb ka miljööalade rakendamise kogemustest üle-eestilises kontekstis.
Raamatu “Tartu puitarhitektuur” mõttest kaante vahele jõudmiseni kulus üle kümne aasta. Tartu puitarhitektuur on omanäoline ja külluslik, siin leidub kõike lihtsatest tööliselamutest edevate kodanlasemajadeni, väärikatest vanabalti hoonetest moodsate majadeni, erilistest üksikeksemplaridest tervete linnaosadeni. Kui pealinnas pole puitarhitektuuri vanemast kihistusest pea midagi säilinud, siis Tartus on lood teised. Siin on puitarhitektuuri võib-olla rohkemgi kui ülejäänud Eesti linnades kokku. Rohke pildimaterjaliga raamat on suunatud laiale lugejaskonnale ja pakub erialainimeste kõrval avastamisrõõmu ka kõigile oma kodukohast huvitatud supilinlastele, karlovlastele jt puitpiirkondade elanikele, aitab mõista nende majade lugu ja hingeelu.
Rohkem kui kolmesajal leheküljel avavad Tartu puitarhitektuuri eripärasid läbi sajandite Epi Tohvri, Mart Siilivask, Lea Teedema, Leele Välja, Egle Tamm, Kristiina Ribelus, Merle Karro-Kalberg, Martin Raat, Kati Männik, Reesi Sild ja Brita Karin Arnover.
Konverentsile ning raamatuesitlusele palume eelregistreeruda lingil https://muuseum.tartu.ee/event/30-aastat-miljoo-kaitsmist-tartu-linnas/

Grete Tiigiste tuurid Eesti Arhitektuurimuuseumi näitustel
2025-11-29 14:00 - 15:00
Laupäeval, 29. novembril kell 14 on võimalus osaleda kuraator Grete Tiigiste tuuridel Eesti Arhitektuurimuuseumi näitustele “Joonistatud paralleelilmad” / “Into the Droame” ja “Kui ma parajasti maju välja ei mõtle …”.

Täienduskoolitus „Andekus loodusteadustes – kuidas märgata ja inspireerida tulevikutalente klassiruumis kaasava hariduse kontekstis“
2025-11-28 00:00 - 2025-11-29 23:59
26.–27. septembril ja 28.–29. novembril toimub Tartus kaheosaline tasuta täienduskoolitus „Andekus loodusteadustes – kuidas märgata ja inspireerida tulevikutalente klassiruumis kaasava hariduse kontekstis“, mis keskendub andekuse märkamisele ja toetamisele loodusteadusliku õppe kontekstis. Koolitus on suunatud põhikooli ja gümnaasiumi bioloogiaõpetajatele.
Kuidas märgata, toetada ja suunata loodusteadustes andekaid õpilasi tänapäevase kooli kontekstis? Sellele küsimusele otsitakse vastuseid Tartu Ülikooli loodusteadusliku hariduse keskuse ja teaduskooli koolitusel „Andekus loodusteadustes – kuidas märgata ja inspireerida tulevikutalente“. Kahepäevased kohtumised Tartus annavad õpetajatele nii uusi ainealaseid teadmisi kui ka praktilisi tööriistu, et mõista andekuse ilminguid ja juhendada loodusteadustest huvitunud õpilasi nende arenguteel.
Koolituse üks tugevusi on koostöö Tartu Ülikooli teadlaste ja bioloogiaolümpiaadi žüriiga, tänu millele on tagatud kursuse kõrge ainealane tase ja sidusus olümpiaadide kogemusega. Teaduskool on aastakümneid tegelenud andekate noorte arengu toetamisega. Koolitusel jagatakse õpetajatele teadmisi kuidas mõista andekuse mitmetahulisust ning pakkuda andekatele noortele sisukaid väljakutseid ja arenguvõimalusi.
Ettekannetega esinevad muu hulgas Tartu Ülikooli teaduskooli direktor ja loodusteadusliku hariduse teadur Ana Valdmann, molekulaar- ja rakubioloogia instituudi professor Toivo Maimets, geneetikateadur Andres Ainelo, botaanik Ene Kook selgrootute zooloogia kaasprofessor Toomas Esperk, molekulaarse taimefüsioloogia kaasprofessor Hanna Hõrak ning loodusteadusliku hariduse teadurid Katrin Vaino, Helen Semilarski ja Helin Semilarski. Oma kogemusi jagavad ka Miina Härma Gümnaasiumi geograafiaõpetaja Maiu Kaljuorg ning kooli õppejuht Terje Hallik. Bioloogiaolümpiaadi žürii liikmetena ja juhendajatena jagavad oma kogemusi koolitusel gümnaasiumiastme bioloogiaolümpiaadi žürii esimees Sulev Kuuse (vivaariumi juhataja), Silvia Pihu (Maaelu Teadmuskeskus, teadur), Jürgen Jalak (üldise ja mikroobibiokeemia lektor), Karl Jürgenstein, Karl Valter Oja ja põhikooli astme žürii esimees Kairi Maileht.
Koolitusel käsitletakse andekuse teoreetilisi aluseid ja arutletakse selle üle, millised on õpetaja võimalused märgata loodusteadustes võimekaid õpilasi ning neid sisukalt ja kaasavalt toetada. Kavasse kuuluvad loengud, töötoad, juhtumipõhised arutelud ning kolleegide kogemuste vahetamine.
„Koolituse eesmärk on toetada õpetajat märkamise, suunamise ja inspireerimise oskustes – andekus vajab ruumi, kuid ka mõistmist,“ ütles koolituse eestvedaja Ana Valdmann.
Koolituse praktiline korraldus ja teoreetiline raamistik on välja töötatud loodusteadusliku hariduse keskus koostöös Tartu Ülikooli teaduskooli ja bioloogiaolümpiaadi žüriiga. Osalemiseks on vajalik eelregistreerimine.
Tasuta täiendõppeprogrammi registreerimisvorm ja lisainfo https://koolitus.edu.ee/training/16517

Hariduskonverents “Teekond taipamiseni”
2025-11-28 00:00 - 23:59
Millised taipamised on vajalikud, et toetada õpilaste õppimist? Mida tähendab ahhaalik õppimine tänases koolis ja kas see sobib igale õppijale? Milline keskkond ja suhted õppimist toetavad ja kuhu me tegelikult teel oleme?
Tule ja saa osa ahhaaliku kooli hariduskonverentsist “Teekond taipamiseni” ja nopi üles enda taipamised 28. novembril V Spa konverentsikeskuses Tartus! Info
Oodatud on õpetajad ja koolijuhid, haridusametnikud ja poliitikakujundajad, üliõpilased ja tulevased õpetajad, lapsevanemad ning kõik, keda kõnetab hariduse areng.
Piletid ja lisainfo https://fienta.com/et/teekond-taipamiseni

Kliimakonverents „Kliimakompass 2025: kohanemise kunst teaduse valguses“
2025-11-27 00:00 - 2025-11-28 23:59
Konverentsil arutatakse kliimamuutuste mõju ja kohanemisvõimaluste üle
Tartus toimub 27.–28. novembrini kliimakonverents „Kliimakompass 2025: kohanemise kunst teaduse valguses“, mis toob kokku eksperdid meilt ja mujalt, et jagada kliimateaduste värskeid teadmisi. Kahepäevast konverentsi saab otseülekandes jälgida nii Tartu Ülikooli UTTV videokeskkonnas kui ka Postimehe veebiportaalis.
Kliimamuutused mõjutavad äärmuslike ilmastikunähtuste, nagu paduvihmade või kuumalainete kaudu üha tugevamini ka Eestit. Tartu Ülikooli kliimafüüsika kaasprofessori Velle Tolli sõnul võime tulevikus näha, et need sagenevad veelgi. „Lisaks fossiilkütuste kasutuse vähendamisele ja kasvuhoonegaaside heitmete kärpimisele saab üha olulisemaks muutuvate kliimatingimustega kohanemine. Näiteks taristu rajamisel peame arvestama tulevikutingimustega ega saa lähtuda mineviku kliimast,“ tõi Toll näite. Seejuures on äärmiselt oluline, et meil oleksid kvaliteetsed andmed, mis Eesti olusid nii minevikus kui ka olevikus kirjeldavad. „Saame olla tänulikud Eesti teadlastele, kes on ilmaandmeid mõtestatult kogunud juba 160 aastat. Mida pikem ja tihedam on ilmaandmete aegrida, seda rohkem on valdkondi, kus neid andmeid kasutada,“ ütles Tartu Ülikooli kliimateaduste professor Piia Post.
Kliimamuutuste põhjused ja kahjuliku mõju vähendamine
Üleilmsetele kliimamuutustele keskenduva konverentsi esimene päev on ingliskeelne ja toob kuulajani rahvusvaheliste tippteadlaste ettekanded. Maailma meteoroloogiaorganisatsiooni esindajana osaleb konverentsil teaduse ja innovatsiooni valdkonna juht Véronique Bouchet, kes pakub väärtusliku ülevaate sellest, kuidas globaalsed teadus- ja koostööalgatused toetavad riikide võimekust reageerida üha sagenevatele äärmuslikele ilmastikunähtustele.
Helsingi Ülikooli professor, Soome Teaduste Akadeemia akadeemik ja ühtlasi Tartu Ülikooli audoktor Markku Kulmala räägib aerosooliosakeste tähtsusest Maa kliima reguleerijana. Oulu Ülikooli veeressursside tehnoloogia osakonna juhataja Bjørn Kløve käsitleb kliimamuutuste mõju majandatavate turbamaade veerežiimile ja Warnemünde Läänemere Uuringute Instituudi professor Markus Meier peab põhjaliku ettekande kliimamuutustest Läänemere piirkonnas. Konverentsil saab rohkem teada nii kliimamuutuste põhjustest, mõjust kui ka kahjuliku mõju vähendamise lahendustest.
Eesti kohanemisvajadused
Konverentsi teisel, eestikeelsel päeval keskendutakse Eesti vajadustele kliimamuutustega kohanemisel. Alustatakse pikema tagasivaatega Eesti kliimaandmete kogumisele ja mõtestamisele. Puudutatakse kliimamuutuste ühiskondlikku mõju ja kriisidega toimetuleku võimalusi. Lisaks arutletakse, kuidas aitab ruumiplaneerimine vähendada paduvihmade ja kuumalainete mõju.
Konverents toob kokku teadlased, otsustajad, praktikud ja kliimahuvilised. Üritust korraldavad Tartu Ülikool, Tallinna Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Keskkonnaagentuur ja Eesti Meteoroloogia Selts.
Konverentsi toetatakse projektist LIFE-SIP AdaptEST, mille eesmärk on suurendada Eesti ühiskonna valmisolekut kliimamuutustega kohanemiseks metsa ja veekogude kaitse, säästliku veekasutuse ning nüüdisaegsete ilmaprognoosimudelite ja kliimaprojektsioonide loomise kaudu.
Tutvu kavaga konverentsi veebilehel.
Konverentsi esimese päeva ülekandelink Tartu Ülikooli videokeskkonnas UTTV.
Konverentsi teise päeva ülekandelink Tartu Ülikooli videokeskkonnas UTTV

Teatri- ja draamaõpetajate päev
2025-11-27 00:00 - 23:59
27. novembril tähistatakse teatri- ja draamaõpetajate päeva, mille kutsus 2008. aastal ellu IDEA (Rahvusvaheline Draama/Teatri ja Hariduse Liit).
Rohkem infot.

KüberPuuringu võistlus
2025-11-26 12:00 - 14:00
26. novembril kell 12.00–14.00 toimub KüberPuuringu võistlus, kus üle saja Eesti kooli õpilased panevad proovile oma teadmised küberturvalisusest. Tulemused kuulutatakse välja samal päeval kell 15.00 õpetajate küberseminaril.
Võistlus toimub ainult koolides kohapeal – väljastpoolt osaleda ei saa, sest kõik kohad on juba täitunud. Võistluses osalevad 7.–12. klassi ja kutseõppeasutuste õppijad ja jaht käib harivatele auhindadele. KüberPuuringu toetajad ja auhinnapartnerid pakuvad noortele 2025/2026 õppeaastal harivaid elamusi ja külastusi: Telia, Riigi Infosüsteemi Amet (RIA), KPMG, Cybernetica, OIXIO Cyber, Lennuakadeemia, Kood Jõhvi, Ettevõtluskõrgkool Mainor ja Sisekaitseakadeemia.
Eriauhindade seas on näiteks lennusimulaatori kogemus, küberturvalisuse töötoad, külastused tipporganisatsioonidesse ja kutse Rootsi võistlusele Säkerhets-SM 2026.
KüberPuuring aitab noortel mõista, kuidas kübermaailmas turvaliselt tegutseda, ning innustab neid kübervaldkonna karjäärile mõtlema.

Eesti keelpillimängijate konkurss
2025-11-26 00:00 - 2025-12-05 23:59
Homme algab kõrgetasemeline keelpillimängijate konkurss
Kolmapäeval, 26. novembril algab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis Eesti keelpillimängijate konkurss, mille ajalugu ulatub 1969. aastasse ja mis on muusikute ringkonnas hinnatud ning oodatud sündmus. 2015. aastal võitis kõrget professionaalsust nõudva konkursi tšellist Marcel Johannes Kits, 2020. aastal viiuldaja Hans Christian Aavik. 2025. aasta laureaat selgub 5. detsembril.
“See on professionaalne konkurss, mitte “sähvatus”, kus osaleja astub lavale ja esitab kolme minuti pikkuse teose. Mängijad peavad ette valmistama suure hulga muusikat, mis on eraldi professionaalsuse näitaja. Lisaks muusikalisele virtuoossusele on oluline ka muusiku intellektuaalsus, lai silmaring, kultuuri tundmine ja maailma tajumine,” sõnab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia keelpillide õppejuht, viiuli professor Arvo Leibur. Konkursi eesmärk on ka keelpillimängijate omavaheline kohtumine – tulla kokku ja vahetada muusiku- ja lavakogemusi. “Tekivad uued suhtlused ja koostööd,” lisab Arvo Leibur.
Konkursile on registreerunud 36 keelpillimängijat: 17 viiulimängijat, 4 vioolamängijat, 13 tšellomängijat ja 2 kontrabassimängijat. Osalejate hulgas on nii Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, Helsingi Kunstide Ülikooli Sibeliuse Akadeemia, Viini Muusika- ja Etenduskunstide Ülikooli, Taani Kuningliku Muusikaakadeemia ja Baseli Muusikaakadeemia üliõpilasi, Tallinna Muusika- ja Balletikooli, Vanalinna Hariduskolleegiumi õpilasi kui ka juba kõrgkooli lõpetanud muusikuid.
Osalejaid hindab rahvusvaheline žürii koosseisus Paula Šūmane (viiul, Läti, žürii esimees), Jari Valo (viiul, Soome), Arigo Štrāls (vioola, Läti), Fabio Presgrave (tšello, Brasiilia) ja Siret Lust (kontrabass, Suurbritannia/Eesti).
I vooru kava koosneb kolmest teosest kestusega 20–25 minutit ja peab sisaldama üht baroki või varaklassitsismi ajastu teost ning üht virtuoospala. II vooru kava kestusega 30–40 minutit koostab interpreet ise, eesmärgiga kõige paremini esile tuua oma musikaalne eripära. III voorus (finaal) esitab osaleja ühe vabalt valitud instrumentaalkontserdi koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga.
Konkursi voorud, mis toimuvad Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis, on avatud kõikidele kuulajatele. I ja II vooru on sissepääs tasuta. III voorus ehk finaalvoorus, mis toimub 4. ja 5. detsembril algusega kell 19, esinevad finalistid koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga dirigent Arvo Volmeri juhatamisel. Kõiki voore on võimalik jälgida ka akadeemia YouTube’i kanalilt.
Eesti keelpillimängijate konkurss toimub Eesti Muusikanõukogu, MTÜ Muusikaline Noorus Eestis, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ja Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri koostöös.

Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Eesti Muusikateaduse Seltsi raamatuklubi
2025-11-24 16:15 - 17:45
Sel sügisel saab alguse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Eesti Muusikateaduse Seltsi raamatuklubi, mille esimesed neli kohtumist keskenduvad ülevaateteosele “Eesti muusikalugu 1”.
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kirjastuse „Eesti muusikalugu“ esimene köide on esimene kaasaegne terviklik käsitlus Eesti muusikaloost alates 12.–13. sajandi vahetusest kuni Eesti Vabariigi väljakuulutamiseni 1918. aastal. Raamatu peatoimetaja on Toomas Siitan ja autorid Kristel Pappel, Toomas Siitan, Anu Kõlar, Anu Schaper, Heidi Heinmaa, Tiiu Ernits ja Aleksandra Dolgopolova.
“Sellise väärika ja mahuka teose ilmumine eesti raamatu aastal on märgiline ja nõuab väärilist tähistamist. Raamatusse üksinda süüvimine võib olla suur väljakutse ning tõenäosus, et raamat jääb riiulisse seisma, on üsna suur,” sõnab raamatuklubi eestvedaja, akadeemia teadur ja Eesti Muusikateaduse Seltsi juht Marju Raju.
Raamatuklubi kohtumised toimuvad kord kuus, kohal viibivad ka vastavate peatükkide autorid. Vabas õhkkonnas toimuv arutelu sobib näiteks muusika- ja kultuuriloost huvitatud gümnasistidele, õpetajatele ja õppejõududele, aga ka muusika(loo) sõpradele laiemalt.
Enne kohtumisi on soovitav peatükkidega tutvuda, kuid arutelule on oodatud ka need, kes ei ole raamatut veel lugenud.
Raamatuklubi kohtumised toimuvad
29.09.25 kell 16.15–17.45 Muusikakultuur Eestis kristliku misjoni algusest Põhjasõjani. Kohtumist juhivad Toomas Siitan ja Anu Schaper.
27.10.25 kell 16.15–17.45 Vene võimu kehtestamisest 19. sajandi keskpaigani. Kohtumist juhivad Heidi Heinmaa ja Kristel Pappel.
24.11.25 kell 17.30–19.00 17.30 Muusikateater läbi sajandite. Kohtumist juhib Kristel Pappel.
15.12.25 kell 16.15–18.30 Ühiskondlike muudatuste aeg 19. sajandi keskpaigast omariikluseni. Kohtumist juhivad Toomas Siitan, Tiiu Ernits ja Anu Kõlar.
Osaleda on võimalik ka Zoomi kaudu, selleks palume registreeruda aadressil marju.raju@eamt.ee. Lisainfo leiab akadeemia kodulehelt eamt.ee.

Teadusköögi õpilasvõistlus "Kringel"
2025-11-24 00:00 - 2025-11-30 23:59
Teadusköögi õpilasvõistlus KRINGEL toob reaalteadused elulisse konteksti
Tallinna Ülikooli Teadusköök korraldab teist aastat järjest üle-eestilise gümnasistidele suunatud õpilasvõistluse KRINGEL, mille sihiks on viia omandatud teadmised klassiruumist elulisse konteksti – kööki.
Võistluse eesmärk on rakendada reaalteaduste teadmisi, kombineerida neid innovaatiliselt ja nutikalt gastronoomia valdkonnaga ning lahendada elulisi ülesandeid loodusteaduste sisu silmas pidades.
Õpilasvõistlus KRINGEL on oluline samm teaduse ja igapäevaelu seoste esiletoomisel ja aitab siduda erinevates õppeainetes omandatud teadmisi ja oskusi ning ületada lõhe teoreetilise õppe ja praktilise elu vahel.
„Sageli jäävad õpilaste jaoks loodus- ja reaalainete teadmised abstraktseks. KRINGEL pakub ainulaadse platvormi, kus näiteks piima hapendamine või leiva kergitamine muutub arusaadavaks keemia- või füüsikaprotsessiks, andes õpitule käegakatsutava väärtuse,” räägib Tallinna Ülikooli Teadusköögi juht Jaana Taar.
KRINGEL tugineb MATIK-õppe põhimõtetele, mille keskmeks on valdkondadeülene lõimitud õppimine. Kuigi klassikaline MATIK koondab loodusteadused, tehnoloogia, inseneeria, kunsti ja matemaatika, lisame Teadusköögis praktilise, elulise komponendina ka kodundusõppe sisu.
„Näeme kodunduse kaasamist suurepärase võimalusena, kuna teemad ühendavad loomuomaselt erinevate valdkondade õppesisu,“ lisas Taar. Teemad on eluliselt vajalikud ja seostuvad iga õppija eelnevate kogemustega. Lisaks toetavad need oluliste õppeainete üleste oskuste nagu loovus, probleemi lahendamise oskus ja koostöö edendamist. Need oskused on väärtuslikud nii järgnevates õpingutes, tulevases karjääris kui ka iseseisvas elus.”
MATIK-lähenemise eesmärk ongi käsitleda õpitavat eluliselt ja praktiliselt, et vältida teadmiste jäämist vaid kooliseinte vahele. Toome esile igapäevaselt köögis toimuvad protsessid, mis põhinevad tihti loodusteaduslikel printsiipidel ja mille mõistmiseks on õpilastel vaja teadmisi reaalainetest.
Eelvoor toimub juba 24.–30. novembrini.
Kutsume osalema 10.–12. klassi õpilastest moodustatud 3-liikmelisi võistkondi. Ühest koolist võib osaleda mitu võistkonda. Eelvoor toimub elektroonilises keskkonnas. Parimad võistkonnad pääsevad lõppvõistlusele, mis toimub 17. märtsil 2026 Tallinna Ülikooli Teadusköögis.
Õpilasvõistlusega saate lähemalt tutvuda ja innustada õpilasi osalema https://www.tlu.ee/teaduskook/kringel

Aruteluring „Hariduslikud lõhed Eestis: minevik ja tänapäev“
2025-11-21 11:30 - 14:00
Aruteluring „Hariduslikud lõhed Eestis: minevik ja tänapäev“
Reedel, 21. novembril kell 12.10–13.40 toimub Pärnu Koidula Gümnaasiumi (Metsa 21, Pärnu) aulas Lilli Suburgile pühendatud hõbemündi esitlus ja haridusteemaline aruteluring „Hariduslikud lõhed Eestis: minevik ja tänapäev“.
Hariduse ja naiste õiguste fookuses hoidmiseks annab Eesti Pank välja meenemündi Lilli Suburgile. Tegu on esimese mündiga sarjast, mis on pühendatud silmapaistvatele naistele Eesti ajaloos. Suburg oli üks esimestest Eestis, kes naiste õiguste eest avalikult kõneles ja tegutses.
Lilli Suburgi pärandist lähtuvalt arutame 150 aastat hiljem, milliste väljakutsetega me täna silmitsi seisame. Toona oli naistel raskem haridust omandada kui meestel – hariduslik lõhe oli meeste kasuks ning vaid vähesed naised leidsid võimalusi kõrghariduse omandamiseks. Tänapäeval on hariduslik lõhe pöördunud vastupidiseks: Eestis on ligikaudu 2/3 kõrghariduse omandanutest naised ja ainult 1/3 mehed. Mis seda põhjustab ning milliseid tagajärgi see ühiskonna arengule kaasa toob?
Ajakava

Kell 11.30–12.05 tervituskohv ja kogunemine.
Kell 12.10–13.40 esitlus ja aruteluring.

Eesti Panga asepresidendi Ülo Kaasiku avasõna.
Mündisuurenduse signeerivad mündikujunduse autorid Piiu Pirsko ja Mati Veermets.
Pärnu Koidula Gümnaasiumi direktori Indrek Kaldo tervitus.
Aruteluring.
Eesti Panga ökonomisti Tairi Rõõmu ettekanne.
Aruteluringis osalevad Tairi Rõõm (Eesti Panga ökonomist), Sandra Fomotškin (haridusministeeriumi kaasava hariduse nõunik), Erik Väljaäär (Pärnu Koidula Gümnaasiumi õpilane), Aigar Vaigu (füüsik ja teaduse populariseerija). Arutelu juhib Anu Välba.
Küsimused ja vastused.
Osalemiseks palume registreeruda hiljemalt 19.11 aadressil https://kutsed-eestipank.ee/register/lili-suburg-hobemunt.

IT-professorite ja kirjanike debatt: „Kas AI tapab kirjaniku?“
2025-11-20 18:00 - 19:30
IT-professorite ja kirjanike debatt: „Kas AI tapab kirjaniku?“
Mis saab Eesti kirjandusest tehisaru ajastul? Kas AI võib tõesti tappa kirjanduse ja seejärel ka kirjaniku? Või on oodata Vestmanni ja Piibelehe eeskujul võitlust „kord tehisaru peal ja kirjanik all, siis jälle kirjanik peal ja tehisaru all“?
Tallinna Tehnikaülikooli lugemisklubi on otsustanud novembris tuua ühise laua taha IT-professorid ja Eesti kirjanikud, et arutada tehisaru võimalikust mõjust kirjandusele ja kirjaniku rollile tulevikus.
Kas karta tehisaru või mitte?
20. novembril kell 18 TalTechi NRG hoone aatriumis toimuval arutelul osalevad tuntud IT-professorid Tanel Alumäe ja Tanel Tammet ning kirjanike mõtteid jagavad Eesti Kirjanike Liidu juht Maarja Kangro, Urmas Vadi ja Imbi Paju, et sellele küsimusele vastust leida ja tehisaruga seonduvaid ohte teadvustada .
Vestlust juhib “Kes tappis Otto Mülleri?” autor Birk Rohelend – kirjanik, kes on õppinud IT-d ja juhib argielus TalTechi üht suurt osakonda.
Oodatud on kõik huvilised, nii humanitaarid kui ka tehnoloogiainimesed, nii noored kui ka vanad, kes soovivad AI ja kirjanduse võimaliku tulevikusuhte kohta rohkem teada saada ning ka oma sõna sekka öelda.
Üritus on tasuta.

Eestikeelsele õppele ülemineku konverents "Iga samm loeb"
2025-11-20 00:00 - 2025-11-21 23:59
20. ja 21. novembril toimub Tallinnas eestikeelsele õppele ülemineku konverents „Iga samm loeb“, mis toob kokku keeleõppe eksperdid, praktikud ja õppijad, pakkudes teadmisi, õppetunde ja inspiratsiooni üleminekust ja keeleõppest.
Päevakava
20.11.2025
Päevajuht: Aleksandr Žemžurov
10.00 Kogunemine ja tervituskohv.
10.30 Konverentsi avamine. Haridus- ja teadusminister Kristina Kallase videotervitus.
10.45 Iga samm loeb! Kristjan Jaani (Politsei- ja piirivalvekolledži direktor, politseikolonel).
11.30 Vanemate roll eestikeelsele õppele üleminekul. Diana Vender (Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudi keeleteaduse nooremteadur).
12.00–13.30 Lõuna, võimalus tutvuda kirjastuste materjalidega.
13.30 Mitmikidentiteet ehk kas mind on mitu? Viktoria Ladõnskaja-Kubits (lõimumise eestkõneleja ning kirjastaja).
14.15 Stand-up-etteaste “Primaatlingvistikast, kõlekrimkadest ja mõttemustast”. Aleksandr Popov (õpetaja ning koomik).
15.00-15.20 Sirutuspaus, võimalus tutvuda kirjastuste materjalidega.
15.20 Minu samm loeb! Marta Vaarik (kunstnik), Jüri Nikolajev (ERRi Ida-Virumaa korrespondent), Virge Karba (Merko koolitusjuht).
16.30 Miks õpetada „Kevadet“ eesti keelest erineva koduse keelega noortele? Marju Lauristin (Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi emeriitprofessor).
17.30 Õhtusöök.
19.00 Õhtune võrgustumise programm.
21.11.2025
10.00 Tervituskohv.
10.30 Avamine.
10.40 Oma sõnu otsides – sõnakunsti võimalused keeleõppes. Hanna-Kaisa Minkkinen (Soome Kouvola Ühislütseumi keeleõpetaja).
11.40 Õpetaja enesetõhusus. Merilyn Meristo (Tallinna Ülikooli keeledidaktika professor).
12.10 Sirutuspaus, hotellist välja registreerumine.
12.30 Uus peatükk elus – õpetajaamet kui avastusretk, Meeli Lass ja Marina Moltšanov (Tallinna Kihnu Lasteaed).
13.00 Kõnele, et inspireerida – kuidas liigutada inimesi sõnadega? Harald Lepisk (rahvusvaheline inspiratsioonikoolitaja).
14.00 Lõuna.

Õiglase Ülemineku Foorum 2025 „Mida teadlased pakuvad Ida-Viru ettevõtetele?“
2025-11-20 00:00 - 23:59
Õiglase Ülemineku Foorum 2025 keskendub teadlaste ja ettevõtete koostööle
20. novembril toimub TalTechi ja Tartu Ülikooli korraldusel Kohtla-Järve kultuurikeskuses Õiglase Ülemineku Foorumi 2025 teemal „Mida teadlased pakuvad Ida-Viru ettevõtetele?“.
Tänavu kolmandat korda toimuva foorumi avab TalTechi Virumaa kolledži direktor ja kõrgkoolidevahelise teaduskonsortsiumi koordinaator Mare Roosileht. Seejärel teeb kliimaministeeriumi energeetika ja maavarade asekantsler Jaanus Uiga ettekande „Eesti energiajulgeolek ja maavarade väärtusahelad uuel ajastul“.
Foorumi ennelõunases blokis on kaks põhiettekannet. TalTechi professor Argo Rosin annab ülevaate „Energeetika uuringutest ja arendustest TalTechi Virumaa kolledžis“ ning Tartu Ülikooli professor Enn Lust esineb teemal „Teadlase pilk Ida-Virumaa haruldaste muldmetallide ning fosforiidivarude kasutatavusele“.
Järgneb mõlema ülikooli teadlaste ja ettevõtja paneeldiskussioon „Inimeste, tehisintellekti ja robotite koosloomest tekkivad võimalused Ida-Viru ettevõtetes“. Arutelus osalevad TalTechi professor Tauno Otto, Tartu Ülikooli professorid Karl Kruusmäe ja Hans Orru, Virumaa kolledži doktorant-nooremteadur Karle Nutonen ja Hanza Mechanics Narva tootmisüksuse juht Juhan Terasmaa. Foorumi päevajuht on Andres Juur.
Foorumi pärastlõunases osas külastatakse Ida-Virumaa ettevõtteid (Aquaphor Narva tehas, Enefit/Auvere, Hanza Mechanics ja NPM Silmet) tutvumaks neis praktikasse rakendatud innovatiivsete lahendusetega. Foorumi täieliku päevakava leiab siit.

"Tähelend 2025"
2025-11-19 17:30 - 21:00
Tunnustussündmus “Tähelend 2025” toimub 19. novembril kl 17.30–21 Tallinna Muusika- ja Balletikoolis.
Auhinnad annab üle minister Kristina Kallas. Sündmuse otseülekannet saab jälgida ministeeriumi Facebooki lehel

Tervisedenduse konverents „Tervisekommunikatsioon – kuidas murda läbi infomüra?“
2025-11-19 00:00 - 23:59
Tervise Arengu Instituut korraldab kolmapäeval, 19. novembril algusega kl 10 tervisedenduse konverentsi „Tervisekommunikatsioon – kuidas murda läbi infomüra?“.
Konverentsi programmiga saad tutvuda https://www.tai.ee/et/TervisedenduseKonverents2025

GIS-päev 2025
2025-11-19 00:00 - 23:59
GIS-päev 2025 – ruumiandmed toetavad nutikamat tegutsemist
Kolmapäeval, 19. novembril tähistatakse taas ülemaailmset GIS-päeva (GIS Day, Geographic Information Systems Day), mis on pühendatud geograafilise kirjaoskuse edendamisele. Tegemist on rahvusvahelise traditsiooniga, mis sai alguse 1999. aastal ning mida on Eestis järjepidevalt tähistatud alates 2005. aastast. GIS-päeva tähistamisest ja erinevatest sündmustest Eestis leiab infot www.alphagis.ee/gispaev.
GIS-päeva eesmärk on suurendada teadlikkust sellest, mis on ruumiandmed ja geoinfosüsteemid ning kuidas need aitavad mõista ja kujundada meid ümbritsevat maailma – alates kliimamuutuste seirest ja linnaplaneerimisest kuni hariduse, tervishoiu ja muude valdkondade igapäevategevusteni ning kõige erinevamate keeruliste probleemide lahendamiseni.
„GIS-päev on suurepärane võimalus näidata, et geoinfosüsteemid ei ole pelgalt kaardid, vaid võimsad tööriistad, mis aitavad ruumiliselt mõelda ning teha andmetel põhinevaid otsuseid,“ ütles ülemaailmse GIS-päeva toetaja Esri Eesti esindaja AlphaGIS OÜ juhatuse liige Aivo Vard. „Eestis on GIS-hariduse arendamine meie jaoks strateegiline prioriteet – soovime, et noored mõistaksid ruumiandmete (spatial data) ja ruumianalüüsi/AI (geospatial analysis/artificial intelligence) väärtust juba koolipingis.“
Kutsume kaasa lööma!
GIS-päev keskendub õpilaste ja üliõpilaste kaasamisele. Koolides ja ülikoolides üle maailma toimuvad töötoad ja konkursid, mille eesmärk on tuua ruumiandmed õppetöösse läbi praktiliste näidete ja inspireerivate projektide. AlphaGIS OÜ kutsub osalema GIS-päeva tähistamisel ning jagama oma kogemusi kaartide ja ruumiandmete rakendamisel. Iga kaart, andmekiht ja veebirakendus aitab näidata, kuidas ruumiandmed aitavad maailma paremini mõista ja kujundada.
19. novembril toimub üleriigiline GIS-päeva viktoriin – kõik saavad osaleda ja panna oma teadmised proovile. Täpsem info www.alphagis.ee/gispaev.
Kutsume haridusasutusi liituma GIS kooli programmiga
GIS-päeva raames kutsub AlphaGIS OÜ koole ja haridusasutusi liituma GIS kooli haridusprogrammiga – rahvusvahelise haridusalgatusega, mille eesmärk on pakkuda õpilastele ja õpetajatele tasuta juurdepääsu Esri ArcGIS tarkvarale ja õppematerjalidele. GIS kooli on haridusprogramm Eesti kutse- ja üldhariduskoolide õpilastele ja õpetajatele, mis on osa üleeuroopalisest programmist Esri GIS School Program Europe. Selle eesmärk on arendada õpilaste IKT-oskusi, motiveerida MATIK-õpet (matemaatika, teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja kunstide õpetamist) ning edendada andmeanalüüsi ja ruumilise mõtlemise võimekust, kasutades kaarte ja GIS tarkvara. Programm aitab koolidel ja ülikoolidel lõimida geoinfosüsteemide kasutamise loodus-, ühiskonna- ja täppisteaduste õppetöösse ning julgustab õpetajaid kasutama kaasaegseid digitaalseid õppelahendusi, muuhulgas tehisintellekti tööriistu.
Lisateave programmi kohta www.alphagis.ee/giskooli

Uudishimupäeva arhitektuurilõuna
2025-11-17 13:00 - 14:00
Esmaspäeval, 17. novembril kell 13.00–14.00 uudishimupäeva arhitektuurilõuna Eesti Arhitektuurimuuseumis. Lõunapausil teeme koguhoidjate juhatusel ringkäigu arhitektuurimuuseumi arhiivis ja kogudes. Osalemiseks ostke muuseumipilet või kasutage muuseumikaarti. Vajalik on eelregistreerumine Fientas.

TALISe uuringu tulemusi tutvustav seminar
2025-11-17 12:15 - 16:30
TALISe uuringu tulemusi tutvustav seminar Tallinnas
17.11.2025 kl 12.15–16.30 TALIS 2024 uuringu tulemuste tutvustamine. Avaldame Tartu ja Tallinna ülikoolide poolt teostatud uuringu siseriikliku analüüsi tulemused.
Seminari päevakava:
12.15-13-00 Kogunemine ja soe lõunasöök.
13.00-13.10 HTMi esindaja tervituskõne.
13.10-14.15 TALIS 2024 tulemuste 1. osa arutelu. Fookus on õpetajatel ja õpetamisel. Anna-Liisa Jõgi, Veronika Kalle, Katrin Poom-Valickis, Krista Uibu, Merle Taimalu, Maarja Tinn.
14.15-15.00 TALIS 2024 tulemuste 2. osa arutelu. Fookus on koolijuhtidel ja juhtimisel. Eve Eisenschmidt, Margus Pedaste, Piret Oppi, Maarja Tinn.
15.00- 15:20 Kohvipaus.
15.20-16.15 TALIS 2024 tulemuste 3. osa arutelu. Fookus on õpetaja ja koolijuhi ametite jätkusuutlikkusel. Äli Leijen, Maarja Tinn, Anna-Liisa Jõgi, Margus Pedaste.
Küsimused ja arutelu laudades ning kokkuvõtted suures ringis.
16.15- 16.30 Kokkuvõtted.

Uudishimu päev
2025-11-17 00:00 - 23:59
Uudishimu päev.

Tantsuhariduse konverents
2025-11-15 12:00 - 17:00
Tantsuhariduse konverents toimub 15. novembril kl 12.00–17.00.
Eesti Tantsuhuvihariduse Liit tähistab oma 8. aastapäeva ning toob kokku tantsuhariduse võrgustiku, liikmeskonna, noored tantsijad, tantsuõpetajad, lapsevanemad ning head partnerid ja toetajad, kelle abil tantsuhuviharidus igapäevaselt toimida saab.

Lisainfo tantsuharidus@gmail.com

Eesti Muusikateraapia Ühingu 35. juubelikonverents "Kooskõla 2025"
2025-11-15 00:00 - 23:59
Eesti Muusikateraapia Ühingu 35. juubelikonverents “Kooskõla 2025” kutsub 15. novembril algusega kl 9.30 kõiki muusika, loovuse ja vaimse tervise huvilisi avastama, kuidas tõenduspõhised muusikateraapia praktikad ja valdkondadeülesed koostööd kõlavad ühes, toetades sügavamat enesemõistmist, taastumist ja inimestevahelist kooskõla.

Päev pakub mitmekesist programmi ettekannetest oma kogemuslike töötubadeni, kõnetades nii praktikuid kui ka teadmusjanulisi osalejaid.

Päeva lõpetab inspireeriv vestlusring mida modereerib kultuuriajakirjanik ja saatejuht Joonas Hellerma, kohtuvad artist Laura Põldvere, psühhiaater Viljar Veede, muusikaterapeut ja psühholoog Merle Hillep ja õppejõud ja pop-muusikakriitik Tõnis Kahu.
Täpsem programm ja esinejad https://muusikateraapia.eu/kooskolas-konverents-2025/

Tule kuulama, kogema ja kaasa mõtlema!

Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia

Piletid saadaval Fientas https://fienta.com/…/eesti-muusikateraapia-uhingu-35…

Peaasi töötuba: Loovus ja vaimne tervis
2025-11-14 18:00 - 19:00
Neljapäeval, 14. novembril kell 18 Eesti Arhitektuurimuuseumis MTÜ Peaasi töötuba: Loovus ja vaimne tervis. Piletid Fientast.
