Õpetajate Leht

Emakeeleolümpiaad
2026-03-06 00:00 - 2026-03-07 23:59 (Europe/Tallinn)
Emakeeleolümpiaad

Olümpiaad toimub igal aastal, seda korraldavad Tartu Ülikool ja Tallinna Ülikool vaheldumisi.
Noorema vanuserühma (7.–8. kl) ja kahe vanema rühma (9.−10. kl ja 11.−12. kl) õpilased pääsevad lõppvooru piirkondliku ülesandevooru kaudu. Lõppvooru kutsutakse kolme vanusrühma peale kokku kuni 80 õpilast. Lõppvoorus tuleb kõikidel vanuserühmadel lahendada ülesandeid, mis tulenevad vanuseastme ainekavast ja seostuvad olümpiaadi üldteemaga.
Lõppvoor 6. ja 7. märtsil 2026.
Info

Muusikaolümpiaad
2026-03-06 00:00 - 2026-03-07 23:59
Muusikaolümpiaadi üleriigiline voor toimub 6. ja 7. märtsil 2026 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (Tatari 13).
Info

Konverents „Piiripealne tõde ja õigus“
2026-03-06 00:00 - 2026-03-07 23:59
6. ja 7. märtsil toimub Tartu ülikooli Narva kolledžis konverents „Piiripealne tõde ja õigus“, mis on pühendatud Anton Hansen Tammsaare „Tõe ja õiguse“ esimese osa ilmumise 100. aastapäevale. Konverentsi raames avatakse Narva vanalinna põhikooli hoonel Tammsaare mälestustahvel. Üritused on osa „Tõe ja õiguse“ ilmumise aastapäeva ja eesti raamatu aasta programmist.
Konverentsil astuvad üles kirjandusteadlased, õpetajad, kultuuriloolased, teatri- ja muuseumitöötajad ning arhiivispetsialistid, aga ka õpilased ja üliõpilased. Arutletakse Tammsaare elu ja loomingu, eesti kirjanduse ja kultuuri, siinse ajaloo, hariduselu ning õpetamismetoodika üle.
Ettekannetega esinevad vandeadvokaat Katrin Sarap, Tartu ülikooli professor Arne Merilai, Tallinna kirjanduskeskuse direktor Maarja Vaino, näitekirjanik ja dramaturg Urmas Lennuk ning Ida-Virumaa kutsehariduskeskuse direktor Hendrik Agur. Lisaks teadlastele ja praktikutele esinevad õpilased Narva vanalinna põhikoolist, Narva kesklinna koolist ja Tartu Miina Härma gümnaasiumist ning 4. märtsil Narva kolledžis toimunud Tammsaare loomingu võistulugemise laureaadid.
Narva kolledži eesti keele nooremlektori Enda Truboki sõnul loovad üritused võimaluse avastada seoseid Narva linna ajaloo ja Eesti kultuuriloo vahel. „Loodan, et aitame muuta Tammsaare loomingu tähenduse arusaadavamaks neile, kes pole eesti kirjandusega väga hästi tuttavad,“ ütles Trubok.
6. märtsil kell 14.30 avatakse Narva vanalinna põhikooli seinal Anton Hansen Tammsaare mälestustahvel. Just selles omaaegses Narva poeglaste gümnaasiumi hoones sooritas Tammsaare 1903. aastal lõpueksamid. 25-aastane Anton Hansen vajas pärast Hugo Treffneri erakooli lõpetamist riiklikku lõputunnistust, et astuda Tartu ülikooli õigusteaduskonda.
Lisateavet saab lugeda konverentsi veebilehel.

Tallinna ülikooli haridustehnoloogia keskuse juubelikonverents "30 aastat haridustehnoloogiat Tallinna Ülikoolis: teaduse ja innovatsiooni teekond"
2026-03-06 10:00 - 15:00
Tallinna Ülikooli haridustehnoloogia keskuse juubelikonverents
HTK konverents “30 aastat haridustehnoloogiat Tallinna Ülikoolis: teaduse ja innovatsiooni teekond”
6. märtsil kell 10.00–15.00 Tallinna ülikoolis Maximumi saalis (A002)
https://www.tlu.ee/dt/sundmused/htk-konverents-30

Bioloogiaolümpiaad
2026-03-07 00:00 - 2026-03-08 23:59
Bioloogiaolümpiaad
Lõppvoor gümnaasiumile 7.–8.03.2026, põhikoolile 28.–30.05.2026.
Info

Õpetajaameti rahvusvaheline tippkohtumine (ISTP)
2026-03-08 00:00 - 2026-03-11 23:59
Tippkohtumist korraldab 8.–11. märtsini Eesti, kes PISA 2022 tulemuste järgi on Euroopa parima haridussüsteemiga, koostöös OECD ja ülemaailmse haridustöötajate ametiühingute katusorganisatsiooni Education Internationaliga.
Tippkohtumisel tegelevad riikide esindajad haridussüsteemide suurimate väljakutsetega: kuidas rakendada hariduses tehisaru ning kuidas toetada muutuvates oludes õpetajate tööd. Otseülekannet avatseremooniast ja tippkohtumise avatud sessioonidest vahendab Delfi.
„Eestis oleme lähtunud ennekõike sellest, et kõigepealt on oluline võimestada ja toetada õpetajaid, alles seejärel rakendame tehnoloogiat,” ütles Eesti haridus- ja teadusminister Kristina Kallas. ” Tippkohtumise olulisim küsimus on: kuidas ehitada tulevikukindlat haridust, mis valmistab ka tegelikult lapsi ja noori ette iseseisvaks ja edukaks eluks oludes, kus on vaja paindlikkust, leidlikkust ja kohanemisvõimet. TI-hüppe programm on kindlasti oluline näide, mida tahan kolleegidega jagada, sest oleme ka näinud, et rahvusvaheline huvi meie lähenemise vastu on suur.“
“Riikidel tehisaru kasutamisel hariduses erinevad lähtekohad – tippkohtumisel tuleb kindlasti lauale mitmesuguseid kontekste ja kogemusi,” ütles Andreas Schleicher, OECD hariduse ja oskuste direktoraadi direktor. “Pole olemas ühte selget vastust, kuidas valmistada meie haridussüsteeme ette tehisaru ajastuks. Seetõttu on sellised foorumid nagu ISTP, kus riigid saavad õppida üksteise edusammudest ja väljakutsetest, nii väärtuslikud. Seejuures on Eesti paljudele riikidele eeskujuks.”
Eesti TI-hüppe programm, mis hõlmab praegu pea kõiki Eesti gümnaasiume ja laieneb 2026/2027. õppeaastal veelgi, on pälvinud rahvusvahelist tähelepanu tänu sellele, et on keskendunud õpetajate toetamisele ja koolitamisele tehisaru rakendamisel. Eesti oli esimene riik maailmas, kes kuulutas välja üleriigilise algatuse, mis keskendub konkreetselt vastutustundlikule tehisaru kasutamisele hariduses.
“Õpetajad on muutustes partneriks,” ütles Eesti Haridustöötajate Liidu esimees Reemo Voltri. “Me vajame tehnoloogiat, mis toetab meie professionaalset tööd ja annab rohkem aega sellele, mis on kõige olulisem – tööle otse õpilastega.”
Riigid teatavad kohustustest tippkohtumise lõpus
Tänavune ISTP teema “Käiguvahetus: õpetajad ja õppijad tuleviku õpikeskkonnas” keskendub õpetajate muutuva rolli toetamisele, vastutustundlikule tehisaru kasutamisele ning professionaalse autonoomsuse säilitamisele kiire muutuse ajal.
Kolme päeva jooksul külastavad haridusministrid, õpetajate ametiühingute juhid, õpetajad ja koolijuhid Austraaliast, Kanadast, Soomest, Singapurist, Ühendkuningriigist ja teistest riikidest Eesti koole, vahetavad kogemusi, kuidas tehisaru rakendada ja õpetajaid toetada. 11. märtsil, tippkohtumise avalikul lõpusessioonil teatavad riigid, millised kohustused nad võtavad oma haridussüsteemi arendamiseks järgneva aasta jooksul.
Osalevad Austraalia (Victoria), Kanada (Quebec), Eesti, Soome, Island, Läti, Leedu, Norra, Poola, Portugal, Singapur, Sloveenia, Hispaania, Rootsi, Šveits, Ukraina ja Ühendkuningriik (Inglismaa, Wales, Põhja-Iirimaa ja Šotimaa). Austria ja Saksamaa (Baieri) osalevad vaatlejatena.Teema: “Käiguvahetus: õpetajad ja õppijad tuleviku õpikeskkonnas”
ISTP-st
Õpetajaameti rahvusvahelist tippkohtumine toimub alates 2011. aastast ja seda peetakse rahvusvaheliselt kõige mõjukamaks hariduspoliitika tippkohtumiseks. Osalemine toimub kutse alusel ja on avatud OECD liikmesriikidele, kelle PISA tulemused on silmapaistvad. Tippkohtumise ainulaadne formaat toob kokku ministrid, ametiühingute juhid ja praktikud, kes saavad avalikkusele suletud aruteluformaatides käsitleda hariduses olulisemaid teemasid süvitsi.

Astronoomiaviktoriin "Pulsar"
2026-03-09 00:00 - 23:59
Astronoomiaviktoriin “Pulsar” on mõeldud kõigile 5.–12. klasside õpilastele, kes soovivad oma astronoomia- ja loodusteaduste võimekust proovile panna.
Toimumisaeg ja -koht:
Viktoriini toimub sel korral 9. märtsil 2026. Viktoriin viiakse läbi Tartu Ülikooli teaduskooli viktoriinikeskkonnas viktoriinid.ee. Ülesandeid saab lahendada terve päeva vältel: keskkond avaneb kell 5.00 ja sulgub 23.59.
Ülesehitus:
Viktoriiniküsimustele vastamiseks on aega 40 minutit. Küsimused on koostatud kolmes vanuserühmas (5.–7. klass, 8.–9. klass ja gümnaasium).
Võistlemine:
Viktoriinist võib iga õpilane osa võtta vaid üks kord. Osalemiseks on vajalik internetiühendusega arvuti, nutitelefon või tahvelarvuti. Viktoriini alustamiseks teeb õpilane endale võistluskeskkonda kasutaja (palume sisestada eesnimi, perekonnanimi, klass (ainult number), kool, e-posti aadress) või kasutab juba olemasolevat kontot. Viimasel juhul palume õpilastel üle kontrollida eelnevalt sisestatud andmed ja need vajadusel uuendada. Osalev õpilane vastutab, et tema poolt enda kohta esitatud andmed on õiged ja korrektsed.
Tulemused:
Paremusjärjestus selgitatakse välja vanuseastmeti 5.–7. klass, 8.–9. klass, 10.–12. klass.

Prantsuse keele olümpiaad
2026-03-09 00:00 - 23:59
Prantsuse keele olümpiaad
Prantsuse keele olümpiaadi korraldab Tallinna Ülikool koostöös Eesti Prantsuse Keele Õpetajate Ühinguga ja Haapsalu Frankofiilide Ühinguga. Prantsuse keele olümpiaad toimub kahes voorus (piirkondlik ja vabariiklik lõppvoor) ning on suunatud põhikooli ja gümnaasiumi õpilastele ning mõlemas kooliastmes kolmes kategoorias. Olümpiaadi töökeel on prantsuse keel.
Info
Piirkonnavoor 26.01.2026
Lõppvoor 09.03.2026

Laur Kangeri inauguratsiooniloeng
2026-03-10 16:15 - 17:00
Teisipäeval, 10. märtsil kell 16.15 peab Tartu Ülikooli kestlike siirete professor Laur Kanger ülikooli aulas inauguratsiooniloengu „Kas teadus ja tehnoloogia aitavad keskkonnakriisi lahendada või hoopis võimendavad seda?“.
Laur Kanger ütles, et tööstusühiskonna viimase 250 aasta areng on osutunud ülimalt vastuoluliseks, olles ühest küljest kaasa toonud hüppelise kasvu inimkonna heaolus, ent teisalt üleilmse keskkonnakriisi. „Katsed seda kriisi lahendada lähtuvad tihti vaatepunktist, mida nimetatakse ökoloogiliseks moderniseerumiseks: keskkonnamurede tõsidust tunnistatakse käsikäes uskumusega, et teadus, tehnoloogia ja turud võimaldavad need edukalt lahendada. Ent mis siis, kui kaasaegsetes ühiskondades valitsevad arusaamad teadusest ja tehnoloogiast võivad keskkonnaprobleemide lahendamise asemel neid hoopis süvendada?„
Sellele küsimusele vastamiseks kasutatakse loengus tööstusliku modernsuse mõistet. Laur Kangeri sõnul tähistab see kogumit looduskeskkonda, teadust ja tehnoloogiat puudutavaid uskumusi, norme ja käitumisviise, mis on kahe viimase sajandi vältel saanud omaseks igale tööstusühiskonnale. Loengus vaadeldakse tööstusliku modernsuse teket, kinnistumist ja kriisi alates 18. sajandi lõpust kuni tänapäevani. Eri kestlike sekkumisviiside abil näitlikustatakse seejärel, kuidas tavapärased arusaamad teadusest ja tehnoloogiast võivad põhjustada tööstusühiskonna ajaloost tuttavate soovimatute tagajärgede kordumist. Viimaks esitatakse inauguratsiooniloengus küsimus, kas kestliku pöörde algatamine nõuab ka teadust ja tehnoloogiat puudutavate aluseelduste ümbermõtestamist ehk kas on aeg liikuda vastutustundetust moderniseerumisest vastutustundlikku.
Laur Kanger on vaadelnud kasutajate rolli energiasüsteemi kujundamisel, pöördeliste tehnoloogiate esiletõusu liikuvussüsteemis ning masstootmise ja digitaliseerimise pikaajalisi arengumustreid. Samuti on ta aidanud välja töötada suurte siirete raamistikku, kus mõtestatakse tööstusühiskonna kujunemist energia-, liikuvus-, toidu- ja teiste süsteemide pikaajalise koosarengu kaudu. Just selle raamistiku arendamisega on seotud kaks suurt teadusprojekti, mida Laur hetkel Tartus juhib ning mille jaoks on antud Euroopa Teadusnõukogu väljakujunenud teadlase ja Eesti Teadusagentuuri suur rühmagrant.
Piduliku inauguratsiooniloengu eesmärk on anda ülikooli uuele professorile võimalus tutvustada ennast, oma eriala ja teadusteemat. Avaliku loengu lõpus saavad kuulajad professorile küsimusi esitada. Loengule on oodatud nii ülikooli töötajad, üliõpilased kui ka kõik teised huvilised. Veebiülekannet saab jälgida UTTV-st.

Kokavõistlus "Kokakunst Kuressaares"
2026-03-11 08:00 - 2026-03-12 17:00
11. ja 12. märtsil korraldab Kuressaare ametikool taas rahvusvahelise kokavõistluse “Kokakunst Kuressaares”, kus tänavu osaleb 65 võistlejat ja juhendajat 16 koolist. Eesti kokaõpilaste kõrval võistlevad Leedu ja Läti noored.
Neljapäeval võistlevad loositud tiimides teise ning reedel kolmanda kursuse õppijad. Valmistada tuleb pearoog, magustoit ja üllatustoit. Kohtunikeks on peakokad Saaremaalt ja mandrilt. Võitjad kuulutatakse välja reedel kell 12.50 ametikooli aulas algaval lõpetamisel.
Ametikool korraldab võistlust 12. korda. Vaata pilte 2025. a võistlusest https://galerii.ametikool.ee/?2025/Kokakunst%20Kuressaares%2013.-14.03

Konverents Eesti rahvastikukriisist
2026-03-11 10:30 - 14:10
Riigikogu perede ja demograafia toetusrühm korraldab 11. märtsil Riigikogu konverentsisaalis algusega kell 11 konverentsi „Miks meil lapsi ei ole?“. Konverentsi saab jälgida veebiülekande vahendusel ja selle videosalvestist hiljem vaadata Riigikogu YouTube’i kanalil.
Konverentsi avaettekande esitab rahvastikuteaduste professor Allan Puur, kes käsitleb Eesti demograafilise olukorra hinnanguid ning nende muutumist ajas. Eesti peretoetuste ja perepoliitika hetkeseisust annab ülevaate sotsiaalministeeriumi laste ja perede osakonna juhataja Helen Meumers, rahvastikukriisi kultuurilisi ja väärtustest tulenevaid põhjuseid käsitleb kirjandusteadlane Maarja Vaino, geograaf Anneli Kährik arutleb, kuidas mõjutab sündimust kodu hind, majanduslikke mõjusid käsitlevad majandustegelased Indrek Neivelt ja Heido Vitsur, perekonna ja lähisuhete rolli käsitleb keeleteadlane Martin Ehala ning konverentsi lõpetab rahvastikuteadlane Mark Gortfelder, kes käsitleb väärtusnihkeid Eesti ühiskonnas.
Konverentsi kava
10.30–11.00 osalejate saabumine
11.–11.05 Marko Pomerants, sissejuhatus moderaatorilt
11.05–11.10 Lea Danilson-Järg, tervitus perede ja demograafia Riigikogu toetusrühmalt
11.10–11.30 Allan Puur, rahvastikuteadlane „Kuidas Eesti rahvastiku nüüdisolukorda hinnata?“
11.30–11.50 Helen Meumers, sotsiaalministeeriumi laste ja perede osakonna juhataja „Laste ja perede toetamine Eestis: olukord ja suunad“ 11.50–12.10 Maarja Vaino, kirjandusteadlane „Kuidas mõjutab emaduse olemust selle mõiste kaaperdamine?“
12.10–12.30 Anneli Kährik, geograaf „Eluasemepoliitika kui rahvastikupoliitika: kas Eesti sündimus sõltub kodu hinnast?“
12.30–12.50 kohvipaus
12.50 –13.10 Indrek Neivelt, majandustegelane „Mida võib tähendada elanike arvu vähenemine kümnendiku või veerandi võrra Eesti majandusele?“
13.10–13.30 Heido Vitsur, majandustegelane „Lootus saab kaduda ainult siis kui ei hoolita.“
13.30–13.50 Martin Ehala, keeleteadlane „Kui enam pole ühtset normatiivset peremudelit, tuleb õppida kestlikku armastust“
13.50–14.10 Mark Gortfelder, rahvastikuteadlane „Väärtusnihe ja selle mõju sündimusele ning rahvastikupoliitikale“

Matemaatikavõistlus „Náboj"
2026-03-13 00:00 - 23:59
Rahvusvahelinele võistkondlik matemaatikavõistlus „Náboj“ toimub tänavu 13. märtsil 16 riigis. Eestis korraldatakse kohapealset võistlust Tallinnas, Tartus ja Pärnus. Osalemine on kõigile tasuta.
„Náboj“ on 1998. aastal Slovakkiast alguse saanud võistlus viieliikmelistele võistkondadele, kes esindavad oma koole. Peamiselt 9.–12. klasside õpilastele suunatud võistlusel (nooremate osavõtt on samuti lubatud) võisteldakse kahes vanuserühmas. Nooremas on lubatud osaleda kuni 10. klassis käivatel õpilastel. Vanemas saavad osaleda ka 11. ja 12. klasside õpilased. Eesti arvestuses autasustatakse vanuserühmade parimaid ja parimat põhikooli (kooli ilma gümnaasiumiosata).
Võistlejatel tuleb 120 minuti jooksul lahendada võimalikult palju ülesandeid, mis nõuavad neilt loomingulisust ja leidlikkust. Võistkonna edukus sõltub ka liikmete koostööoskusest. Lahendamist alustatakse lihtsamate ja lõpetatakse raskemate ülesannetega. Samuti piisab ülesande lahendamiseks vaid õige vastuse leidmisest. Selle tõttu on võistlus sobilik nii olümpiaadidel korduvalt osalenud õpilastele kui ka neile, kellel see kogemus puudub. Võistlusülesanded on ainult eestikeelsed.
Iga kool peab võistkonnad registreerima Náboj kodulehel, kus on olemas ka võistluse täismahus korralduslik teave. Lisaks on lehel võimalik tutvuda võistluse arhiiviga, kust võib leida varasemate võistluste eestikeelsed ülesanded.
Registreerimise põhivoor kestab 9. veebruarist kella 13-st kuni 23. veebruarini kella 13-ni ning selle käigus saab iga kool registreerida nii mitu võistkonda, kui ta ise soovib, kuid ainult iga vanuserühma esimene võistkond võetakse vastu (kuni jääb vabu kohti), ülejäänud võistkonnad pannakse ootejärjekorda. Registreerimise lisavoorus, mis lõpeb 4. märtsil, võetakse vabade kohtade olemasolul vastu ka iga kooli teine ja kolmas võistkond.
Erandid tehakse kummaski vanuserühmas koolidele, mis jõudsid eelmise aasta võistlusel esikolmikusse: nendest koolidest võetakse juba esimeses voorus vastu ka täiendav võistkond iga esikolmiku koha kohta vastavas vanuserühmas.
Võistkondade arv on piiratud! Tallinnas saab osaleda 40 võistkonda, Tartus 28 ja Pärnus 15. Iga kool valib registreerimisel ise, millises võistluskeskuses tema võistkond või võistkonnad lahendavad.
Eelmistel aastatel oli võistluse vastu suur huvi, kõik kohad võistluskeskustes said täis loetud päevadega, nii et soovitame huvilistel registreeruda esimesel võimalusel! Võistkonda tohib registreerida nii õpetaja, võistkonnas osalev õpilane kui muu kooli esindaja, kes registreerimisel sisestab oma kontaktandmed. Võistkonna koosseisu saab muuta või täiendada kuni üks päev enne võistluse toimumist.
Võistkonna loobumisel pääseb osalema ootejärjekorras olev võistkond.
Ootame, et igast osalevast koolist tuleb kaasa üks õpetaja, kes saab elada kaasa põnevale võistlusele ning aidata võistluse läbiviimisega. Õpetaja nime ja kontakti palume teatada hiljemalt 6. märtsil võistluse kodulehel toodud aadressidel. Kui koolil pole võimalik võistkonnaga õpetajat kaasa saata, palume ka sellest meid informeerida. Korraldajad annavad teada, kas võistkonnal on sellisel juhul võimalik osaleda.
Riigisiseselt toimub käesoleva aasta „Náboj“ võistlus Eesti Matemaatika Seltsi, Tartu Ülikooli teaduskooli, Tallinna Tehnikaülikooli ning Pärnu linna koostöös.
Läbiviimist toetavad AS Cybernetica, Tartu linn, Vichy ja A. Le Coq.
Lisainfo info-ee@math.naboj.org

Usundiõpetuse olümpiaad
2026-03-13 00:00 - 2026-03-14 23:59
Usundiõpetuse olümpiaad
Olümpiaad toimub kahes voorus ja sellest võivad osa võtta kõigi gümnaasiumide, põhikoolide ning kutseõppeasutuste õpilased, kes on nooremad juhendis fikseeritud sünniaastast. Eelvooru sisu on usundite tundmise test, mis viiakse läbi Tartu Ülikooli Moodle’i keskkonnas. Lõppvooru kutsutakse tulemuste pingerea alusel kaksteist parimat osalenut. Lõppvoorus osaleja esitab ettevalmistatud kõne ja vastab žürii ning teiste osalejate poolt esitatud küsimustele. Seejärel toimub usundite tundmise ja analüüsimise test. Kolmandaks ülesandeks on dispuut.
Eelvoor 29.01.2026
Lõppvoor 13.–14.03.2026
Info

Eesti raamatu aasta lõpukonverents „Eesti raamat – kaua võib?”
2026-03-13 00:00 - 2026-03-14 23:59
13.–14. märtsini toimub RaRa-s eesti raamatu aasta lõpukonverents „Eesti raamat – kaua võib?”. Ootame teid ja õpilasi osalema! Konverentsi keskmes on raamatuaasta lugemisuuring, (kirja)kultuuri ja loomingulisuse säilitamine tehisaru ajastul, eestikeelse humanitaarteaduse tulevik, eesti raamatu olevik ja tulevik maailmas ning tulevik ise – noored lugejad, kirjanduse õpetamine ja värske kirjandus. Õpetajate-õpilaste vestlusring kirjandusharidusest toimub 13.03 kella 14.00–15.30, osalevad kirjandusõpetajad Elo Viiding ja Jürgen Rooste ning õpilased, vestlusringi juhib Marju Lauristin. 14.03 kella 14.45–15.00 esinevad noored luuletajad Aliis Aalmann, Riste Sofie Käär ja Joonas Veelmaa, kes kannavad ette Kristjan Jaak Petersoni loomingust inspireeritud pastišše. Samal päeval kella 15–16.30 toimub Värske Rõhu autorite (Rasmus Politanov, Marie Ojamaa, Heneliis Notton) vestlusring „Noorte hääled kirjanduses“. Konverentsi ajal saab vaadata ka suurt Eesti raamatukujunduse ülevaatenäitust.

Vikerraadio e-etteütlus
2026-03-13 10:25 - 11:00
Vikerraadio e-etteütlus
Sel aastal loetakse e-etteütluse tekst Vikerraadios ette reedel, 13. märtsil kell 10.25. Raadiost kuuldav tekst tuleb kirjutada Vikerraadio kodulehel asuvale etteütluse lehele (aktiveerub etteütluse päeval). Teksti loetakse ette korduvalt ning seda saab esitada kuni kella 11-ni.
E-etteütlusel selgitatakse välja parimad kuues kategoorias: õpilased, täiskasvanud, filoloogid ja emakeeleõpetajad, muu emakeelega inimesed, vaegkuuljad ning välismaal elavad-õppivad eestlased.
Vikerraadio kuulutab võitjad välja samal päeval kell 14.05 algavas saates, kus selgitatakse ka teksti. Korrektne tekst koos paralleelvariantide ja veaohtlike kohtade selgitustega pannakse üles Vikerraadio kodulehele.

Helen Hindi avalik loeng Tartu ülikoolis
2026-03-13 13:00 - 15:00
Tänavuse emakeelepäeva puhul toimub Tartu ülikoolis 9.–15. märtsini emakeelenädal. Selle keskne üritus on 13. märtsil kell 13.00 Tartu ülikooli muuseumi valges saalis toimuv avalik loeng, kus väljendusoskuse lektor Helen Hint räägib eesti keelest ning eesti keeles õppimisest ja õpetamisest tehisaru ajastul. Ürituse avab rektor Toomas Asser.
Loengus käsitleb Helen Hint tehisaru rolli keelekasutuses ja hariduses ning seda, mida näitavad senised uuringud tehisaru eesti keele oskuse kohta. Hindi sõnul kiputakse tihti arvama, et tehisaru eesti keele oskus on sama hea kui emakeelse kõneleja loomulik keeleoskus. „Küsimus ei ole aga ainult selles, kas tehisaru valdab keelt piisavalt, vaid mõista tuleks ka seda, millest me keelekasutajatena ilma jääme, kui hakkame liiga palju oma (kirjalikke) ülesandeid tehisarule delegeerima,“ ütles Hint.
Pärast loengut saab sõna ülikooli 2025. aasta keeleteo auhinna pälvinud töörühma esindaja, ülikooli raamatukogu erialainfo spetsialist Eda-Riin Tuuling. Oma ettekandes annab ta ülevaate eestikeelse kõrghariduse ja õpivara kujunemisest Tartu ülikoolis, näituse „Õpetusest võrsub iva. Eestikeelsest loengukonspektist kõrgkooliõpikuni“ koostamisest ja huvitavatest leidudest.
Lähemat teavet leiab ülikooli kodulehelt.

Keeletegude tänuüritus
2026-03-13 14:00 - 16:00
Keeletegude tänuüritus toimub 13. märtsil kl 14–16 Eesti kirjandusmuuseumis (Vanemuise 42, Tartu).
Tunnustatakse 2025. aasta parimaid keeletegusid ja parimat kõrgkooliõpikut ning antakse üle keelekümbluse kvaliteediauhinnad. Esinevad Uku Zolgo ning Tartu Annelinna Gümnaasiumi õpilased.

Konverents "Asjalikult aabitsast"
2026-03-14 00:00 - 23:59
Palamuse muuseumis toimub 14. märtsil Gaute Kivistiku juhatamisel aabitsateemaline konverents.
Päev algab tagasivaatega näitusele „Aabits kui ühiskonna peegel“.
Ajaloolase Uuno Ojala ettekandest saab teada, miks anti kunagi aabitsaid välja kahes erinevas eesti keeles.
Eesti lastekirjanduse uurija, kasvatusteadlane ja klassiõpetaja Mare Müürsepp räägib kirjanikest, kelle tekstid on jõudnud aabitsasse või kes on hoopis ise aabitsa koostanud.
Kunstnikud Joonas ja Elina Sildre kõnelevad, kas ja kui palju erineb aabitsa illustreerimine juturaamatu kujundamisest.
Aabitsa koostamise tagamaadest kuuleb õpetaja Linda Trossi ettekandest tema enda koostatud „Öökull Öösikese aabitsa“ näitel. Konverentsi kava
Info Krista.Sukk@palamusemuuseum.ee.

Emakeelepäev
2026-03-14 00:00 - 23:59

Keemiaolümpiaad
2026-03-14 00:00 - 2026-03-15 23:59
Keemiaolümpiaadi lõppvoor 14. ja 15.03.2026.
Info

Emakeelepäeva lugemisaktsioon
2026-03-14 06:41 - 18:21
Emakeelepäeval, 14. märtsil toimub presidendi kantselei ees viiendat korda suur lugemisaktsioon, mida alustab päikesetõusul kell 6.41 president Alar Karis. Ettelugemine kestab kuni päikeseloojanguni kell 18.21.
Huvilised on terve päeva vältel oodatud presidendi kantselei esisele platsile ettelugemist kuulama või elama kaasa Facebooki vahendusel.
Lugemisaktsioonil osalevad tuntud ühiskonnategelased, haridus- ja teadusinimesed, kirjanikud, näitlejad, muusikud, kunstiinimesed, filmitegijad, sportlased ja paljud teised.
Koos president Alar Karisega loevad tekste Triin Soomets, Ivo Felt, Tiina Kaalep, Taavi Eelmaa, Merike Kasemets, Aet Ader, Maarin Ektermann, Margus Allikmaa, Riste Sofie Käär, Jüri Pootsmann, Derek Leheste, Kadi Kesküla, Oskar Seeman, Marius Peterson, Brigitta Davidjants, Andres Põder, Kaja Kärner, Märt Pius, Sepo Seeman, Ülo Kaasik, Priit Pedajas, Tõnu Viik, Urmas Vadi, Kaupo Rosin, Jaanus Rohumaa, Voldemar Kuslap, Marko Reikop, Erki Pärnoja, Karl Pajusalu, Jaanus Nõgisto, Eeva Park, Mihkel Tüür, Krista Kaer, Rasmus Kaljujärv, Alika Milova, Triin Ruubel, Sandra Sillamaa, Aliis Aalmann, Andres Sõber, Kirke Kangro, Jaan Aru, Birute Klaas-Lang, Mehis Heinsaar, Kristin Lätt, Jevgeni Zolotko, Mari Abel, Anders Härm, Margus Viigimaa, Ivi Eenmaa, Jaan Elken, Anne Erm, Tatjana Kozlova-Johannes, Renate Keerd, Urmas Lüüs, Kaie Mihkelson, Heido Vitsur, Garmen Tabor, Martin Veinmann, Jassi Zahharov, Priit Pius, Mari Kurismaa, Sten Heinoja, Elen Lotman, Marju Lauristin, Margo Kõlar, Heli Jürgenson ja Anna-Kaisa Oidermaa. Ettelugemispäeva lõpetab laulja EiK.
Iga lugeja on valinud endale olulised või muul moel kõnetavad tekstid, mida ta 10 minuti jooksul ette kannab. Kes võtab midagi luulest, kes ilukirjandusest, kes tõlkekirjandusest. Mõni loeb võib-olla mõne ajalehe artikli, anekdoodi või katkendi rahvaluulest. Lugejate valitud tekstide kaudu avaneb eesti keel oma mitmekesisuses ja rikkuses.

Üritustesari “Julgus tegutseda – tulevikutüdrukute inspiratsioonipäevad” tüdrukutele
2026-03-14 12:00 - 17:00
Harno Inseneriakadeemia ja hariduskeskus Rakett69 Teadusstuudiod kutsuvad 7.–9. klasside tüdrukuid koos emadega üritustesarjale „Julgus tegutseda – tulevikutüdrukute inspiratsioonipäevad”, kus tutvustatakse inseneeriavaldkonda läbi põnevate esinejate ja praktiliste ülesannete. Üritustest osavõtt on huvilistele tasuta.
“Näeme oma hariduskeskuses igapäevaselt, et tüdrukud saavad inseneeriateemaliste ülesannetega suurepäraselt hakkama ning võivad tulevikus selle valdkonnaga seotud ametites väga häid tulemusi saavutada,” sõnab Rakett69 Teadusstuudiod tegevjuht Helen Saluveer. “Üritustega soovime tüdrukuid inspireerida ja ka nendele emadele näidata, et inseneeriavaldkonnas on naistel mitmesuguseid võimalusi end haridus- ja karjäärialaselt teostada.”
„Oluline on tüdrukutele anda võimalus inseneeriat päriselt kogeda, sest just nii saab murda visalt püsivaid arusaamu, nagu oleks tehnika ja insenerivaldkond vaid poistele sobiv,” leiab Haridus- ja Noorteameti Inseneriakadeemia arendusjuht Eva Pruusapuu. “Soorollid kujunevad sageli kodus ja seetõttu ootame üritustele ka emasid. Kui nemad teavad inseneeriast rohkem, saavad nad tulevikus teadlikkumalt toetada tütarde selle suunalisi karjäärivalikuid.”
Igal laupäeval esinevad põnevates ametites tegutsevad naised, lahendatakse Rakett69-stiilis ülesandeid ning valmistatakse erinevaid tööriistu kasutades mõni praktiline ese. Üritused toimuvad Rakett69 Teadusstuudiotes (Valukoja 12, Tallinn) kolmel märtsi laupäeval ning on osalejatele tasuta. Üritustele on oodatud osalema eelkõige 13–16 aasta vanused tüdrukud, ühest perekonnast võib osaleda mitu last. Kui ema ei saa tütrega kaasa tulla, on saatjaks oodatud mõni teine täiskasvanud pereliige.
Toimumisajad:

14. märts kell 12–17, päeva teema: ehitusinseneeria. Inspireerija Ursula Kaasik (Embach Ehitus, ehitusinsener)
21. märts kell 12–17, päeva teema: materjaliteadus. Inspireerija Liis Tiisvelt (KIUD Technologies, materjalitehnoloogia insener)
28. märts kell 12–17, päeva teema: energiatehnoloogia. Inspireerija Liis Rossner (ABB, kvaliteedianalüüsi insener)

Osalemiseks tuleb registreeruda veebiaadresil https://forms.gle/MzGuV4yJJBtF8DAa8
„Julgus tegutseda – tulevikutüdrukute inspiratsioonipäevad“ on Inseneriakadeemia tellimusel Rakett69 Teadusstuudiote poolt väljatöötatud ja läbiviidud üritustesari, mida rahastatakse Euroopa Liidu Euroopa Sotsiaalfondi programmi „IT Akadeemia ja inseneriakadeemia arendamine kutse-, üld- ja huvihariduses” (2021–2027.4.04.24-0004) vahenditest.
Lisainfo www.teadusstuudiod.ee ja https://www.facebook.com/rakett69teadusstuudiod

Mõttespordi olümpiaad
2026-03-16 00:00 - 2026-03-20 23:59
Mõttespordi olümpiaad
Sellel õppeaastal on jäänud veel mängida 2 etappi:

16.02–20.02.2026 toimub võistluste III etapp
16.03–20.03.2026 toimub võistluste IV etapp

PS! Mõttespordi olümpiaadil osaleb sellel aastal üle tuhande õpilase 81-st koolist!

Ülikoolide rohenädal
2026-03-16 00:00 - 2026-03-20 23:59
Agab Eesti ülikoolide esimene ühine rohenädal, mille käigus võetakse viie päeva jooksul fookusesse kestlikkuse teemad teadusasutustes ja ühiskonnas. Ülikoolides toimuvad nädala jooksul üritused, mis keskenduvad erinevatele kestlikkuse teemadele alates teaduskoostööst kobarprobleemide lahendamisel kuni inimeste igapäevaste harjumuste kujundamiseni.
Kestlikkuse valdkondadega seotud probleemid, nagu elurikkuse vähenemine, kliimamõjude suurenemine ja saaste, väikekultuuride ja -keelte kadu, ebavõrdsuse suurenemine on murekohad nii maailmas kui Eestis ja on praeguste parimate teadusandmete alusel viimaste aastatega süvenenud. Kestliku arengu saavutamiseks on vaja leida tasakaal inimese ja ühiskonna heaolu, majanduse jätkusuutlikkuse ja kultuuri elujõu tagamise ning looduskeskkonna hoidmise ja taastamise vahel.
Seetõttu tuleb kestlikkust vaadata ka läbi sotsiaal- ja humanitaarteaduste. Ülikoolide rohenädalal käsitletakse kestlikkust ühtlasi kui Eesti heaolu ning julgeoleku alust, mida raamistavad suured teemad, nagu geopoliitika ja linnastumine ning tark tarbimine ja kriisikindlus. Ülikoolid aitavad kaasa nii kestlikkuse teadvustamisele kui vajalike teaduspõhiste lahenduste väljatöötamisele. Kogu nädala jooksul on võimalik näha koostöökohti teaduse, riigi ja ettevõtluse vahel ning osaleda praktilistes töötubades ja algatustes.
Rohkem infot ülikoolide rohenädala kohta www.tlu.ee/rohenadal.

Eesti keel teise keelena e-katseeksam
2026-03-17 00:00 - 2026-03-19 23:59
Harno kutsub koole osalema e-katseeksamitel
Märtsist aprillini toimuvad üle-eestilised e-katseeksamid. Selleks, et 2027. aastal esmakordselt toimuvad e-eksamid toimuksid sujuvalt ja ootuspäraselt, on e-katseeksamitel osalemine koolide jaoks oluline samm testimaks oma valmisolekut.
Kui 2025. aasta kevadel toimusid e-eksamite katsetused piiratud mahus, siis sel kevadel saavad kõik üldhariduskoolid katsetustel osaleda, et valmistuda 2027. aastal toimuvateks eesti keele, eesti keele kui teise keele ja inglise keele eksamiteks ning 2028. aastal toimuvaks matemaatika elektroonseks eksamiks.
“E-katseeksamitel osalevate 9. klasside õpilaste jaoks on see hea võimalus saada vahetult enne lõpueksameid tagasisidet oma õpitulemuste omandamise kohta. Kooli jaoks on aga oluline testida enda taristut ja inimressursse,” sõnas Harno hindamise korralduskeskuse juht Heidy Roosimägi. “Igasuguste katsetuste eesmärk on välja selgitada puudujääke, seega ei tähenda probleemide ilmnemine, et katseeksam oleks tingimata nurjunud ja e-eksamid läbikukkunud,” lisas ta.
E-katseeksamid toimuvad:
04.–06.03 inglise keel
17.–19.03 eesti keel teise keelena
19.03 eesti keel
07.04 matemaatika
Osaleda tuleb vähemalt ühel keelevaldkonna eksamil, kuid enda kooli valmisoleku põhjalikumaks testimiseks on soovituslik osaleda kõikidel, sh ka matemaatika e-katseeksamil.
Katseeksamitel osalemiseks tuleb hiljemalt 20. jaanuariks täita vorm https://forms.office.com/e/FFsQewRZjF
Täpsustav info põhikooli e-katseeksamite kohta on leitav infolehelt Põhikooli e-lõpueksamite katsetuste korraldamine 2026
29. jaanuaril kl 15.00–16.30 toimub Teamsis e-katseeksameid sissejuhatav veebiseminar. Veebiseminariga liitumise lingi leiab siit. Kohtumine salvestatakse ning seminari materjalid ja salvestus lisatakse Harno infotundide veebilehele.
Juhul, kui infolehelt ei ole võimalik enda küsimusele vastust saada, siis palume need ette saata vastava vormi kaudu hiljemalt 26. jaanuariks.

OSKA infotund: energeetika tööjõu- ja oskuste vajadus
2026-03-17 14:00 - 15:00
OSKA energeetika valdkonna tööjõu- ja oskuste vajaduse uuringust selgub, et vajadus täiendava tööjõu järele järgeval kümnendil kasvab. Seda tingib nii asendusvajadus, kuid ka hõivatute arvu kasv.
Koolilõpetajate arv tööjõuvajadust ei kata, kuid erialane haridus on energeetika põhikutsealadel üha enam tööle asumise eeltingimus.
17. märtsil kella 14–15 toimuvas infotunnis teevad uuringu tulemustest ning OSKA ettepanekutest ülevaate OSKA uuringujuht Katrin Pihl ja OSKA vanemanalüütik Siim Krusell.
Registreeru infotundi siin.

Luua metsanduskooli avatud uste päev
2026-03-18 00:00 - 23:59
18. märtsil avab Luua metsanduskool oma uksed koolinoortele, et tutvustada edasiõppimisvõimalusi praktilise metsanduse erialadel ja nüüdisaegset kutseõppekeskkonda. Päev annab hea võimaluse saada vahetu ülevaade metsanduse õppimisest ning küsida küsimusi otse õpetajatelt ja õppijatelt.
Luua metsanduskool avab vastuvõtu uuele laiapõhjalisele metsanduse õppekavale, mille raames on õppijal võimalik valida kahe suuna ja nelja spetsialiseerumise vahel. Uus rakendusliku keskhariduse õppekava annab noorele õppijale senisest paindlikuma võimaluse kujundada oma õpitee vastavalt huvidele ja töömaailma vajadustele. Metsanduse erialale sisseastumise järel on noortel võimalik spetsialiseeruda metsanduse, arboristika, harvesteri- või forvarderijuhtimisele.
„Soovime, et tulevased õppijad saaksid Luuale tulles võimalikult hea ülevaate sellest, millised on nende valikud ja võimalused. Uus laiapõhjaline metsanduse õppekava on oluline samm, mis aitab ühendada tugevad baasteadmised ja praktilised oskused konkreetse spetsialiseerumisega,“ sõnab Luua metsanduskooli turundus- ja kommunikatsioonijuht Kairit Prits.
„Lisaks on võimalik saada teadmised, milliseid karjäärivõimalusi pakub metsandusvaldkond ka neile, kel keskharidus on juba omandatud ja soovivad teha karjäärivaliku. Kutsehariduse omandamine annab praktilised oskused, mida tööandjad ootavad, ning aitab kiiremini jõuda nii tööturule kui ka soovi korral jätkata õpinguid kõrghariduses.“
Avatud uste päeval saab:
• tutvuda kooli erialade ja õppimisvõimalustega,
• vaadata õppeklasse, töökodasid ja praktikabaase,
• osaleda ringkäikudel,
• kuulda sisseastumise ja õppimise kohta,
• küsida õpetajatelt ja õppijatelt igapäevase õppetöö kohta.
Oodatud on nii põhikoolilõpetajad kui ka abituriendid. Vastuvõtt Luua metsanduskooli erialadele algab 30. märtsil.
Luua metsanduskool on ainus Eesti kutseharidusasutus, kus õpetatakse metsandust ja loodusturismi erialasid, lisaks on koolis ka aianduse suund. Koolis õpib enam kui 500 õpilast ning täienduskoolitustel osaleb igal aastal ligi 800 inimest.

Zuga Ühendatud Tantsijate lavastus "Mis sul viga on?"
2026-03-18 00:00 - 2026-03-21 23:59
Zuga Ühendatud Tantsijate lavastus “Mis sul viga on?”
18. märtsil kl 11 ja 13, 19. märtsil kl 11 ja 13, 20. ja 21. märtsil kl 19, 20. mail kl 13 ja 19, 21. mail kl 13 ja kl 19, 22. mail kl 11 ja kl 13.
Koht: Sõltumatu Tantsu Lava
Uus Zuga Ühendatud Tantsijate tantsulavastus “Mis Sul viga on?” võtab vaatluse alla vaimse tervise ja üksteise märkamise temaatika ning sobib hästi 5.–12. klassidele. Lavastus luuakse Sõltumatu Tantsu Laval koostöös Peaasi.ee-ga ning esietendub märtsis 2026 Peaasi.ee iga-aastase vaimse tervise vitamiinide kampaania raames. Etendusega kaasnevad vestlused, töötoad ja töölehed õpilastele.
Lisainfo https://www.stl.ee/lavastused/zuga-uhendatud-tantsijate-uuslavastus

Fenno-Ugria hõimuklubi
2026-03-18 17:00 - 18:00
MTÜ Fenno-Ugria Asutuse korraldatav Fenno-Ugria hõimuklubi jätkab harivate kooskäimistega kevadhooajal! Et soome-ugri teemade kajastamisse kooliruumis vaheldust, mitmekesisust või hoopis uusi vaatenurki tuua, kutsume hõimuklubist osa võtma ka õpetajaid. Üritustest osavõtt on tasuta ning kõik üritused toimuvad Eesti Keele Instituudi saalis (Roosikrantsi 6) kolmapäeviti kl 17–18.
Ürituste toimumisajad, teemad ja esinejad:
4. märtsil Eva Toulouze, PhD (Tartu ülikool) “Udmurdi noorte neidude ja poiste täiskasvanuks saamise riitused, muutused 1994–2019”.
18. märtsil Liivo Niglas, PhD (Tartu Ülikool) “Neenetsid tänapäeval, filmid”.
1. aprillil Mika Keränen (kirjanik) “Karjalaseks olemine ja karjala keel Soomes”.
15. aprillil István Bán (M. Munkáci nim Eestimaa Ungarlaste Seltsi esimees) “Taga-Karpaatia ungarlased”.
29. aprillil Jaak Prozes (Fenno-Ugria Asutus) “25 aastat hõimuklubi”.

Matemaatikavõistlus "Känguru"
2026-03-19 00:00 - 23:59
KÄNGURU on maailma populaarseim matemaatikavõistlus, mille eesmärgiks on mänguliste ülesannete kaudu populariseerida matemaatikat. Võistlusel osalevad õpilased kuues vanuserühmas 1.–12. klassini, kui kool on avaldanud eelnevalt soovi oma õpilastega võistlusest osa võtta. Ülesannete lahendamiseks on aega 1 tund ja 15 min. Tulemuste arvestust peetakse õpilaste kohta individuaalselt. Võistlus toimub igal aastal märtsi kolmandal neljapäeval. Sel aastal toimub võistlus 19. märtsil.
Eestis korraldab Känguru võistlust Eesti Matemaatika Selts koostöös TÜ teaduskooliga.
