Õpetajate Leht

Õpilasfirmade jõululaat
2023-11-25 11:00 - 17:00 (Europe/Tallinn)
Ülemiste Keskus täitub laupäeval õpilasfirmadega
Sel laupäeval toimub Ülemiste Keskuses iga-aastane õpilasfirmade jõululaat, kuhu koguneb ligi sada õpilasfirmat Eesti eri paigust. Teiste seas müüvad noored ettevõtjad söödavaid joogitopse, süsinikkiust sõrmuseid ja kokkupandavaid kaameratega linnu pesakaste.
Ülemiste keskuse jõululaada korraldaja Gerli Veeleidi sõnul on õpilasfirmade MEKA laadale registreerunud ligi sada õpilasfirmat, millest enamus on pärit Harjumaalt, aga mitte ainult – pealinnas toimuvale laadale sõidavad õpilased kohale ka Hiiumaalt, Raplast, Pärnust, Lääne-Virumaalt, Läänemaalt ja Tartust.
„Väga meeldiv on näha, et paljude toodete puhul on kasutatud uuenduslikke ja keskkonnasõbralikke materjale ning toidu- ja joogipoolise valmistamisel on samuti silmas peetud tervislikku lähenemist,“ tõdes Veeleid. Tema sõnul on tänavusel jõululaadal peamiselt esindatud vaba aja, sisustus- ja tarbeesemed, kuid leidub ka mitmeid hariduslikke tooteid eelkooliealistele ja koolilastele ning hooajalist jõulukaupa.
Näiteks saab õpilasfirmade laadalt omale soetada õpilasfirma Stay Safe poolt valmistatud enesekaitse võtmehoidjaid, õpilasfirma Zip nelja kandmisvõimalusega dressipluuse või SafetyBandsi nimelise õpilasfirma loodud joogi puhtust kontrollivaid käepaelu. Samuti pakutakse laadal näiteks kinnisvara hoolduse teenust, poltidest ja mutritest meisterdatud kujukesi, looduslikest materjalidest valmistatud taime terraariume ning palju muud põnevat.
„Noored on väga loovad ja agarad ning igal aastal tullakse välja põnevate ideede ja leidlike lahendustega, nii ka sel aastal. Õpilasfirmade jõululaadad on suurepärane koht, kust leida peagi saabuvaks jõuluajaks põnevaid ja erilisi kingitusi ning toetada seeläbi ka tublide noorte kooliõpilaste algatusi,“ sõnas õpilasfirmade esindusorganisatsiooni Junior Achievement tegevjuht Kersti Loor.
Kokku toimub sel aastal veel kümme õpilasfirmade laata üle terve Eesti. Tänavuse aasta esimene õpilasfirmade jõululaat ootab külastajaid sel laupäeval, 25. novembril kella 11–17 Ülemiste Keskuses. Teiste detsembrikuu jooksul aset leidvate jõululaatade kohta leiab rohkem infot JA Eesti kodulehelt.
Lisainfo Gerli Veeleid, 568 66218, gerli@heak.ee

Kadripäev
2023-11-25 00:00 - 23:59

Laste vaimse tervise konverents „Vaimse tervise tööriistakast – ennetada, märgata, sekkuda – isade vaatenurk“
2023-11-24 00:00 - 23:59
Laste vaimse tervise konverents „Vaimse tervise tööriistakast – ennetada, märgata, sekkuda – isade vaatenurk“
Aktiivsete naiste lionsklubi LC Valga Säde korraldab 24.11.2023 Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuses laste vaimse tervise konverentsi „Vaimse tervise tööriistakast – ennetada, märgata, sekkuda – isade vaatenurk“. Fookuses on isade roll lapse kasvamise loos ning mehelik vaatenurk laste vaimse tervise hoidmiseks.
Paljud suured konverentsid on meie kogukonna inimestele kauged ja kulukad ning selle üritusega püüame aidata olulisi teemasid tuua Kagu-Eesti inimestele lähemale. Konverentsile on oodatud kõik lapsevanemad, lastega töötavad spetsialistid, kaasamõtlejad ning eriti on oodatud meeskuulajad: isad, vanaisad jt, kes mängivad laste arenemise loos olulist rolli.
Eelmisel aastal oli meie laste vaimse tervise seminari kuulamas 150 inimest ning tagasiside oli väga positiivne. Tänaseks on eelmise aasta rahvaarv juba ammu ületatud, osavõtjaid üle 200.
Konverentsi eesmärk on läbi viia muhe, aga mõtlema panev laste vaimse tervise teemaline konverents, kus esinejad on kõik mehed. Konverentsi esinejad on oma ala eksperdid erinevatelt elualadelt: ajuteadlane Jaan Aru, noorte pärast südant valutav Sass Henno, vanemlusmentor Tanel Jäppinen, veebipolitseinik Janar Koemets, laste mürgeldamismootori tähtsust propageerivad Illimar Pilt ja Kristo Tuurmann. Üritust modereerib Mart Kase.
Üritus on kõigile tasuta.
Vajalik etteregistreerimine https://forms.gle/6YZ5HEBiwcCnA5aP6
Info lcvalgasade@gmail.com või 521 0344.

Inauguratsiooniloeng „Kuidas suunata IT-valdkonda enam tüdrukuid?“
2023-11-23 16:15 - 17:30
Professor Piret Luik räägib inauguratsiooniloengul, kuidas äratada tüdrukutes IT-valdkonna vastu enam huvi
Neljapäeval, 23. novembril kl 16.15 peab Tartu Ülikooli informaatika didaktika professor Piret Luik ülikooli aulas inauguratsiooniloengu „Kuidas suunata IT valdkonda enam tüdrukuid?“. Loengus arutleb Luik selle üle, miks on IT praegu pigem meeste pärusmaa ja kuidas suurendada naiste osakaalu informaatika õppijate seas.
IT-valdkonnas töötavad inimesed peavad arendama teenuseid ja rakendusi kõikidele tarbijatele, olenemata nende soost. „Kui aga arendajad on enamasti mehed, siis paratamatult domineerivad ka nende ootused,“ selgitas professor Luik.
Informaatika eriala asub igal aastal õppima enam kui 200 noort, kuid nendest vaid veerand on naised. „Põhjuseid on erinevaid, ent kuigi oleme 21. sajandis, mõjutavad meid ikka iganenud stereotüübid,“ rääkis Luik. Samas ei näita teadusuurimused, et tüdrukutel oleksid informaatikas väiksemad teadmised ja võimed kui poistel. Professori sõnul saab kõik alguse kodust ja põhikoolist. „Gümnaasiumisse astudes valivad õppijad juba õppesuuna, mis määrab sageli ka nende edasiõppimise valdkonna,“ ütles Luik. Seepärast on oluline hinnata informaatika õppe olukorda juba põhikoolist alates, et selgitada välja, millal teevad tüdrukud valiku ja miks otsustavad kõrgkoolis harvem selle eriala kasuks.
Piret Luik on lõpetanud Tartu Ülikoolis 1990. aastal rakendusmatemaatika eriala ja 1999. aastal pedagoogika eriala. 2004. aastal kaitses ta pedagoogikas doktoriväitekirja, milles uuris, milliste õpitarkvara karakteristikutega saavad õppijad paremaid õpitulemusi.
Luik on töötanud haridusteaduste instituudis lektori ja kaasprofessorina. Aastatel 2007–2010 oli ta haridusteaduskonnas pedagoogika osakonna juhataja ning 2010–2012 sotsiaal- ja haridusteaduskonna prodekaan. 2017. aastal sai Luik arvutiteaduse instituudis informaatika didaktika kaasprofessoriks ja alates selle aasta 1. septembrist on ta informaatika didaktika professor. Tema juhendamisel on kaitstud neli doktoritööd. Oma uurimistöös keskendub ta informaatika õppimise motivatsioonile ja meetoditele ning püüab välja selgitada, millised vahendid toetavad informaatika õpetamist. Luik on oma teadusartiklite eest pälvinud neli auhinda haridusteaduslike tööde riiklikul konkursil (endine kasvatusteaduslike tööde riiklik konkurss).
Loengut saab vaadata UTTV-st https://www.uttv.ee/ . Rohkem infot inauguratsiooniloengute kohta on ülikooli veebilehel https://ut.ee/et/sisu/inauguratsiooniloengud .

Rein Rannapi koolikontsert „Pörgu tants”
2023-11-23 12:00 - 13:30
Rein Rannapi koolikontsert „Pörgu tants”
Sel sügisel tähistab pianist ja helilooja Rein Rannap oma 70. sünnipäeva. Seoses juubeliga on toimumas mitmeid tema loomingule pühendatud kontserte. 23. novembril kell 12 ootame õpilasi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suurde saali Rein Rannapi kõige esimesele, spetsiaalselt koolinoortele loodud miniautorikontserdile.
Kavas on põneva koosseisuga teos „Urban Static“, mis on loodud trompetile, löökpillidele ja klaverile. Rannap ise kirjeldab lugu nii: „Suurlinna muljed – ühest küljest kõikjal kiire liikumine, teisalt aga on kõik sarnane ning korduv, nii et kokkuvõttes mõjub see nii, nagu seisaks pilt hoopis paigal…“. Mõistagi mängib Rein Rannap ka ise kontserdil, esitades põgusa läbilõike enda loodud klaverimuusikast, alates päris lapsena kirjutatud „Pörgu tantsust“ ja populaarsest lastepalast „Viimne auruvedur“, kuni viimaste aastate rokketüüdideni. Ja otseloomulikult räägib ta sinna juurde huvitavaid seiku oma teoste kohta.
Kaastegevad Indrek Vau (trompet), Heigo Rosin (löökpillid) ja Johan Randvere (klaver).
Kontsert toimub koostöös Eesti Interpreetide Liiduga. Broneeringud kontsert@eamt.ee.

Arenguseire hariduskonverents “Kuidas tagada õpetajate järelkasv?”
2023-11-22 10:00 - 16:30
Arenguseire hariduskonverents “Kuidas tagada õpetajate järelkasv?” toimub 22. novembril
2040. aastal on Eestis kooliealisi lapsi ligikaudu kümme protsenti tänasest vähem, aga Tallinna ja Tartu linnapiirkondades on neid arvatavasti praegusest hoopis rohkem. Tavaliseks on saanud õppekeelest erinev kodune keel, hariduslikud erivajadused ja perede väga erinev sotsiaalmajanduslik taust. Õpetajatel on tulnud kohaneda sellega, et õpilased kasutavad kodutöödes tehisaru abi. Eesti koolides on kõrvuti töötamas viis õpetajate generatsiooni, igaüks oma väärtuste ja ootustega nii töökeskkonnale, tööhüvedele kui ka karjäärimudelile.
Konverentsil käsitleme, mida tähendavad käimasolevad trendid õpetajate vajadusele ja õpetajakutse valinutele. Tutvustame maakoolide, linnakoolide ning Tartu-Tallinna koolide tulevikustsenaariumeid ja arutame, kuidas hoida ära hariduslõhe, tulla toime õpilaste kasvava mitmekesisusega, päästa maakoolid ning tagada kvalifitseeritud õpetajate järelkasv.
Konverentsi peaesineja on OECD hariduse ja oskuste direktoraadi juht Andreas Schleicher, kes kõneleb koolide, õpetamise ja õppimise tulevikust ning samal teemal peavad kahekõne haridus- ja teadusminister Kristina Kallas ning endine haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo. Õpetajate järelkasvu trende ja stsenaariumeid Eestis tutvustab Arenguseire Keskuse ekspert Eneli Kindsiko.
Koolide tõhusust, seda mõjutavaid tegureid ja poliitikasoovitusi avavad EBS-i majandusprofessor Kaire Põder ja Tallinna Ülikooli avaliku poliitika dotsent Triin Lauri. Seda teemat jätkab vestlusring, kus osalevad Liina Kersna (Riigikogu liige, endine haridus- ja teadusminister (Reformierakond)), Kaarel Rundu (Tallinna Haridusameti juht), Äli Leijen (TÜ õpetajahariduse professor) ja Triin Noorkõiv (õpetaja, MTÜ Alustavat õpetajat toetav kool asutaja).
Eesti koolivõrgu värske ruumianalüüsi tulemusi tutvustab ettevõtte Starship Technologies andmeteadlane ja EBS-i vanemteadur André Veski. Päeva lõpetab vestlusring maakoolide tulevikust, kus sõna saavad Britt Vahter (Rõuge vallavanem), Tõnis Lukas (Riigikogu liige, endine haridus- ja teadusminister (Isamaa)), Mario Mäeots (ettevõtte CTF Tech õppematerjalide looja ja koolitaja) ja Egle Rumberg (Uulu kooli direktor).
Päeva juhib Arenguseire Keskuse juhataja Tea Danilov.

EKEÜ sügisseminar „Kutseharidus muutuste tuules“
2023-11-22 00:00 - 2023-11-23 23:59
EKEÜ sügisseminar „Kutseharidus muutuste tuules“
Eesti Kutseõppe Edendamise Ühing korraldab 22. ja 23. novembril Pärnus sügisseminari, kus koos erinevate osapooltega räägitakse sellest, milliseid muudatusi on vaja teha Eesti haridussüsteemis.
„Kutseharidus on osa Eesti haridussüsteemist. Alates augustist on räägitud kutsehariduse reformist. Selle üle, et kutseharidusest palju räägitakse, on meil ainult hea meel. EKEÜ seisukoht on sama – Eesti kutseharidus vajab reformi, kuid näemevajadust palju ambitsioonikamaks reformiks – haridusreformiks ja seda koos kõigi teiste osapooltega,“ rääkis EKEÜ juhatuse esimees Kuno Rooba. „Kui me jääme ainult kutsehariduse muutmise juurde, siis kukub see reform läbi.“
EKEÜ sügisseminar „Kutseharidus muutuste tuules“ toob kokku koolijuhid ja õpetajad eri haridusliikidest, haridusametnikud, tööandjate ja teiste partnerite esindajad.
„Kutsehariduse asjaosalised, lapsevanemad, üldhariduskoolide õpetajad, üldhariduskoolide pidajad, ettevõtjad ja kohalike omavalitsuste esindajad peavad teadma, et mida me muutma lähme ja mis on selle muutuse eesmärk,“ märkis Rooba.
„Kutsehariduse, selle korralduse, kutsekooli toimimise tõhusus on oluline, selles pole küsimust. Samas teadmatus, kas ja kui pikalt ning millisena riik koolide tulevikku näeb, tekitab ebakindlust. Kutsehariduse reformi, tegelikult iga haridusreformi põhjendus ja eesmärk ei saa olla eelarve kokkuhoid. Excelit ja kulupõhisust peab arvestama, kuid mitte seadma põhiprintsiibiks. Õppimisvõimalused ja -valikud peavad jääma ka maale, mitte koonduma ainult Harjumaale ja linnadesse.“
Rooba sõnul on selge vajadus keskhariduse sisu uuendamise vajaduse järele. „Koostöö muutmine sisuliseks ja vältimatuks kogu keskhariduse lõikes ja põhihariduse suunal on möödapääsmatu. Meie arvates vajab üldharidus tõsist reformi. See on sisulise koostöö eeldus. Kutsehariduse edendajatena näeme, et haridus peaks muutuma elulähedasemaks, loobuda tuleks torukooli mudelist, kogu keskharidust tuleks mõõta samadel alustel. Üldkeskhariduses ja kutsekeskhariduses tuleks õppetööd palju rohkem samade põhimõtete alusel läbi viia.“
Sügisseminari info on kättesaadav ühingu veebilehel ekey.ee.
„Arutame seminaril kutseharidusreformi rolli haridusreformi käivitamisel. Peame tegema väga paljude osapooltega üheskoos asju suuremaks ja paremaks,“ lisas Rooba. „Kokku on registreerunud 110 inimest, nii palju pole meie seminaridel osalejaid varem olnud. See näitab, et reformi teema osas ollakse väga ootusärevad.“

Õiglase Ülemineku Foorum 2023
2023-11-22 00:00 - 23:59
TalTechi ja Tartu Ülikooli koostöös toimub Ida-Virumaal Õiglase Ülemineku Foorum
22. novembril korraldavad TalTech ja Tartu Ülikool Jõhvi kontserdimajas Õiglase Ülemineku Foorumi 2023, mis annab stardipaugu ülikoolide koostöös algavale kuueaastasele teadus- ja arendusprojektile.
Ida-Virumaa senist rahvastiku- ja ettevõtlusstruktuuri on valdavalt kujundanud suure keskkonnajäljega põlevkivi- ja töötlev tööstus. Ülikoolid soovivad piirkonnas toetada nii tehnoloogilist kui ka ühiskondlikku üleminekut senisest puhtamale, teadusmahukamale ja kõrgtehnoloogilisemale majandusmudelile. Ühisprojekti eesmärk on arendada Ida-Virumaal põlevkivienergeetika alternatiivina suure lisandväärtusega tooteid ja teenuseid ning luua uusi töökohti.
Euroopa Liidu õiglase ülemineku fondi ja Eesti riigi toetusel tehtav investeering sellesse koostööprojekti on üle 35,7 miljoni euro.
TalTechi Virumaa kolledži direktor ja ülikoolide Õiglase Ülemineku Fondi konsortsiumi juht Mare Roosileht märgib, et Eestis ei toimu just sageli Tallinnas ja Tartus tegutsevate ülikoolide vahelisi pikaajalisi ning mahukaid teaduslikke koostööprojekte, mille fookus on suunatud keskustest väljapoole. „Foorumil tutvustamegi Eesti kahe juhtiva ülikooli koostöö tegevussuundi, mille keskmes on teaduspõhiste lahenduste leidmine, et muuta õiglane üleminek Ida-Virumaal Eesti uueks edulooks,“ ütles Roosileht.
Foorumil võtavad sõna ja osalevad vestlusringides regionaalminister Madis Kallas, Rahandusministeeriumi õiglase ülemineku koordinaator Ivan Sergejev, TalTechi ettevõtlusprorektor Erik Puura, Tartu Ülikooli arendusprorektor Tõnu Esko, Õiglase Ülemineku Fondi konsortsiumi juht Mare Roosileht, Viru Keemia Grupi juhatuse esimees Ahti Asmann, Eesti Energia juhatuse esimees Andrus Durejko, Ragn-Sellsi juhatuse esimees Kai Realo, NPM Silmeti juhatuse esimees Raivo Vasnu, Tartu Ülikooli sotsiaalse kommunikatsiooni kaasprofessor Margit Keller, TalTechi vanemteadur Alar Kuusik, Tartu Ülikooli füüsikalise keemia professor Enn Lust ning TalTechi Virumaa kolledži professor Allan Niidu. Ürituse lõpetab Eesti Teaduste Akadeemia presidendi Tarmo Soomere ettekanne teemal „Õigus ja õiglus sünnivad teadmisest“.
Katri Raik, kes on Tartu Ülikooli esindaja Ida-Virumaal, rõhutas, et õiglase ülemineku fondi eesmärk on saavutada piirkonnas kestlikkus. „Koostööprojektis soovime leida praeguse arenguraja asemele uue, toetades Ida-Virumaal eelkõige ettevõtlust ja uute tänapäevaste töökohtade loomist. Teaduse ja igapäevaelu sidumine on kahe ülikooli jaoks suur katsumus, kuid olen kindel, et koos kohalike ettevõtjate ja uute investoritega tuleme toime,“ märkis Raik.
Haridus- ja Teadusministeeriumi asekantsleri Renno Veinthali sõnul tuleb õiglase ülemineku fondi teadusmeetmes kavandatud tulemuste saavutamiseks tugevdada konsortsiumi ülikoolide teadus- ja arendustegevuse mahtu ja kvaliteeti Ida-Virumaa kolledžites.
„Teadussuunad on kokku lepitud ülikoolide koostöös ja seejuures on arvestatud piirkonna ettevõtete vajadustega. Need peavad toetama ettevõtete pikaajalisi arengueesmärke ja piirkonnas soovitud struktuurseid muutusi. Kolledžites arendatavad teadussuunad loovad eeldused ajakohaste ja kõrgetasemeliste tasemeõppeprogrammide ja täienduskoolituskursuste pakkumiseks. Pidades silmas piirkonna probleeme, annab projekt ülikoolidele märkimisväärsed võimalused, kuid paneb nendele samas ülimalt suure vastutuse,“ tõdeb Veinthal.
Õiglase Ülemineku Foorumile on oodatud nii teadlased, ettevõtjad kui ka üliõpilased, keda kõnetavad õiglase ülemineku teemad. Üritus on tasuta ja osalemiseks saab registreeruda kuni 14. novembrini veebivormi kaudu.
Foorumit rahastavad Eesti riik ja Euroopa Liit toetusmeetmest „Ida-Viru ettevõtluse teadmusmahukuse suurendamise toetus: teadusvõimekuse pakkumise arendamine Ida-Virumaal TA-võrgustiku loomiseks“.

Kreemide valmistamise töötuba
2023-11-21 17:30 - 19:00
Õpivisiidid aedadesse sügis 2023
Õpivisiidid linnaaedadesse algavad taas augustikuus.
Õpivisiitide peamine eesmärk on kogemuste vahetamine loodus- ja aiahariduse valdkonnas ning aedade külastamine. Kohtume inimestega, kes jagavad meiega juba saadud kogemusi linnaaianduses. Kasulik on osalemine ka neile, kes alles planeerivad taotleda rahaliste vahendite eraldamist 2024. aastal aia rajamiseks või arendamiseks.
Kreemide valmistamise töötuba
21. november (T) Vaba Waldorfkooli Wahva hoov (Tuulemaa 12) algusega kell 17.30 (u 1,5h)
Töötoas õpime tegema kreemi, mille valmistamisel kasutame õppeaias kasvatatud ja kogutud aiasaadusi.
Registreerimine

Nuku valmistamise töötuba Nukuteatrimuuseumis
2023-11-21 13:00 - 14:00
Nuku valmistamise töötuba Nukuteatrimuuseumis

oktoober kl 10:30
november kl 13:00

Ainulaadne võimalus osaleda Nukuteatrimuuseumi väikelastele mõeldud tegevustes, mis avavad nukuteatri võlumaailma. Pulganuku valmistamise töötoas tutvutakse mitmete erinevate nukuliikidega, mille järel valmivad teatraalsed pulganukud. Pärast nuku valmimist võib iga sündinud tegelane esimest korda teatrilavale astuda. Töötuba on sobilik alates 3. eluaastast kuni 7. eluaastani. Pisematel lastel on vajalik lapsevanema abi, kuna töötoas kasutatakse kääre, liimi ning vildikaid.

"Marakratt ja kesköine raamatukogu"
2023-11-20 11:00 - 12:05
E, 09.10 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus
E, 16.10 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Sakala Keskus
E, 06.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus
E, 20.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Rakvere Teater
E, 27.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Teater Vanemuine väike maja
Üks marakratt jääb pooljuhuslikult ööseks raamatukokku. Poisil hakkab seal igav ja ta korraldab raamatutega korraliku segaduse. Selle tulemusena ilmuvad välja tegelased, kes on justkui tavalised inimesed oma vigade ja voorustega, ent ometi sarnanevad nad hämmastaval moel tuntud raamatutegelastega. Nagu selgub, pole mitte miski nii kui näib.
Autor: Lauri Räpp
Lavastaja: Kristo Toots
Lava- ja kostüümikunstnik: Maarja Meeru (Vanemuine)
Muusikaline kujundus: Ardo Ran Varres
Valguskujundus: Martin Meelandi
Laval: Kaia Skoblov, Anne-Mai Tevahi, Mathias Ausmeel, Ken Rüütel (Vanemuine)
Laulusõnade autorid: Anne-Mai Tevahi ja Lauri Räpp. Laulude esitaja: Mari Kalkun.
Soovituslik alates 6. eluaastast.
Pileteid saab osta Piletimaailmast või broneerida kristo@miksteater.ee

Piirkondlik seminar „Alustame algusest“
2023-11-18 00:00 - 23:59
Eesti võõrkeeleõpetajate liit (EVÕL) kutsub kõiki võõrkeeleõpetajaid ja võõrkeele õppest huvitunuid Tartusse konverentsile „Juurte juures“, mis toimub 17. novembril Haridus-ja Teadusministeeriumis (Munga 18, Tartu). Konverentsi teemad on õpetajapoliitika, õpetajate järelkasv ja õpetajahoid riigi tasandil, uus ainealane õppekava ministeeriumi vaatest ja uued ja vanad lähenemised.
Piirkondlik seminar teemal „Alustame algusest“ toimub 18. novembril Tartu Tamme Gümnaasiumis (Nooruse 9, Tartu). Piirkondlikul seminaril keskendume läbivalt õpetaja tegevust toetavatesse teemadesse nagu õpetajahoid ja kolleegid, võõrkeelte aineühendused ja ajalugu ja praktiliselt ainekavast ja projektidest. Sellel päeval räägivad praktikud!
Registreerimine 12. novembrini või kuni kohti jätkub kas ühele või mõlemale päevale.
Täpsem info on üleval meie koduleheküljel www.voorkeelteliit.eu või https://www.facebook.com/voorkeelteliit

Noorte majandus- ja rahateemaline väitlus
2023-11-17 11:00 - 13:00
Noored väitlevad uudishimu päeval hinnatõusu ning finantsteenuste teemal
Eesti Pank, Finantsinspektsioon ja Eesti Väitlusselts ootavad 17. novembril ehk uudishimu päeval kõiki huvilisi, ent eelkõige põhikooli viimase astme ja gümnaasiumite klasse vaatama veebiotseülekannet noorte majandus- ja rahateemalisest väitlusest. Mida arvavad noored ise hinnatõusust ning kas nad tunnevad end finantsteenuseid kasutades küllalt turvaliselt – nendele küsimustele saamegi väitluse käigus vastused. Otseülekannet näeb YouTube’i vahendusel kell 11–13 ning mõlema väitlusosa juhatavad sisse vastava teema eksperdid.
Väitlusürituse eesmärk on suurendada majandusalaseid teadmisi ja rahatarkust Eesti noorte hulgas ning pakkuda majandus-, ettevõtlus- ja ühiskonnaõpetuse õpetajatele võimalust oma tundides pakutavat veelgi mitmekesistada.
Reedel, 17.11 kell 11–13 toimuvast gümnaasiuminoorte väitlusest ootame üle veebi osa võtma kõiki 8.–12. klasside kollektiive, kes soovivad jälgida eakaaslaste tempokat näidisväitlust, harida end just praegu aktuaalsetel majandusteemadel ning kinnistada saadud teadmisi töölehtede toel. Väitlust saab jälgida otseülekandena nii Eesti Panga YouTube’i kanalil kui ka Finantsinspektsiooni tarbijaveebis minuraha.ee. Vaatama on oodatud muidugi ka kõik teised huvilised.
Väitlusüritus toimub kahes osas: esmalt väitlevad gümnasistid teemal „Hinnatõus toob rohkem kasu kui kahju“, seejärel teemal „Kas inimesed on Eestis finantsteenuseid kasutades hästi kaitstud?“. Üks teemakäsitlus koos eksperdi sissejuhatuse ja väitlusega kestab kuni 60 minutit. Üles astuvad neli meeskonda: Tartu Miina Härma Gümnaasium, Pärnu Sütevaka Gümnaasium, Tallinna Prantsuse Lütseum ja Tallinna Inglise Kolledž.
Otseülekande salvestust on võimalik hiljem minuraha.ee ja Eesti Panga YouTube’i kanalilt järelvaadata. Soovi korral saavad õpilased pärast vaatamist täita nähtud väitluste põhjal teemasid kinnistavaid töölehti.
Kontakt:
Siiri Ries
Eesti Panga muuseumi kuraator
muuseum@eestipank.ee
https://www.eestipank.ee/muuseum/noored-vaitlevad-uudishimu-paeval-hinnatousu-ning-finantsteenuste-teemal

Konverents ja kontserdid „Varajane ja hiline muusika“
2023-11-17 00:00 - 2023-11-18 23:59
Tallinnas toimub varajasele ja hilisele muusikale pühendatud teaduskonverents
17. ja 18. novembril toimuvad Eesti Nüüdismuusika Keskuses (Pühavaimu 9) ning Mustpeade majas konverents ja kontserdid „Varajane ja hiline muusika“. Sündmus teeb kummarduse 45 aasta eest 1978. aasta novembris aset leidnud esimesele varajase ja nüüdismuusika festivalile Tallinnas.
Sündmus toob kokku muusika- ja kunstiteadlased Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiast, Eesti Kunstiakadeemiast ja Arvo Pärdi Keskusest ning programmi panustavad ka hinnatud kollektiivid Ansambel U: ja Tallinna Barokkorkester ning külalisesinejad.
45 aasta eest 1978. aasta novembris toimunud esimesel varajase ja nüüdismuusika festivalil Tallinnas rõhutati Eestis esimest korda sidet varajase ja uue muusika vahel. Nüüd arutatakse ja mõtestatakse neid seoseid tänapäevasest kultuurikontekstist lähtuvalt.
““Uus“ ja „vana“ ei määratle muusika puhul täna sugugi ainult muusika loomisaega, pigem vihjavad need sõnad paljukihilisele esteetilisele programmile. Millal ja miks on hakatud rääkima „uuest muusikast“? Kas ajalooteadlik esituspraktika tõepoolest püüab restaureerida ajaloolist helikultuuri? Ja milline on sellise esituspraktika suhe interpretatsioonikunsti traditsioonidega?” küsib konverentsil avaettekandega esinev Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor Toomas Siitan.
„Lisaks heliloojate, interpreetide ja muusikateadlaste ettekannetele avame mineviku kultuuripärandi tõlgendamise arutelu laiemal humanitaariaväljal. Autentsuse ambivalentsusest konservaatori praktikas räägib EKA dekaan Hilkka Hiiop ning ajalooliste helikihtide materiaalsest kohalolust arhitektuuris ja ruumis, kirjanik ja kunstiteadlane Andrus Laansalu. Konserveerimine tundub tänasel Eesti kultuuriväljal olevat üks vähem konservatiivseid valdkondi,” selgitab teemavalikuid EKA doktorant ja Eesti Nüüdismuusika keskuse arendusjuht Maria Hansar.
Sündmuse peakorraldaja, Eesti Nüüdismuusika Keskuse eestvedaja Taavi Kerikmäe lisab: „Diskussiooniküsimused puudutavad autentsust, ajastutruud stilistikat ning erinevate ajastute esteetikat. Üks keskne teema on arutelu nö ajastutruu esituse tähtsusest või tähtsusetusest. Sarnane diskussioon on tänaseks jõudnud ka nüüdismuusika valdkonda.”
Kas nüüdismuusika on saanud vanaks? Ja kas varajane muusika peab saama tänapäevaseks? Kui hästi vananeb avangardmuusika? Kuidas on muutunud viisid, kuidas inimene helisid kuulab ja tõlgendab? Kas helilooja inspiratsioon talletub teosesse ja muusika hoonetesse kus ta kunagi kõlanud on? Kas ajalooteadlik esituspraktika tõepoolest püüab restaureerida ajaloolist helikultuuri? Mida arvab ajaloolisest autentsusest konservaator? Need on küsimused, mille üle kahe päeva jooksul arutatakse.
17. ja 18. novembri konverents ja kontserdid “Varajane ja Hiline muusika“ toimub muusikalinn Tallinn projekti raames. Sündmust korraldab Eesti Nüüdismuusika keskus koostöös Tallinna Filharmoonia ja Eesti Kultuurkapitaliga.
Lisainfo www.eccm.ee

“Varajane ja hiline muusika“ konverentsi ettekanded
17. novembril kell 11–18 (eesti keeles)
Toomas Siitan „Uus ja vana – kiuslikud kategooriad“
Jaan Ross „Kuidas muusika kuulamise viisid on aja jooksul muutunud“
Andrus Laansalu „Kas seinad kirjutavad muusikat?“
Hilkka Hiiop „Autentsuse ambivalentsus pärandihoius“
Kerri Kotta „Vana ja uus muusika “dissidentlike” muusikatena“
Maarja Tyler „Arvo Pärt ja tintinnabuli-otsingud: kohtumised, avastused ja sõprus varajase muusika väljal“
18. novembril kell 10–17 (inglise keeles)
Taavi-Mats Utt „What Could We Learn from Original Early Music Instruments?“
Andrew-Lawrence King „Music of an Earlier Time: Historical Science and the Art of Performance Liisa Hõbepappel How do Different Layers of Inspiration Become Part of the Piece?“
Taavi Kerikmäe „The Paradoxes of Historically Informed performance in Contemporary Music Halla Steinunn Stefánsdóttir Amidst an Urban Archive and Rustling Wind: Of Mediation in Digital and Nonsite Performance Environments“
“Varajane ja hiline muusika“ kontserdid
17. novembri õhtul kell 19.00 esitab legendaarne ajalooliste keelpillide virtuoos ja dirigent Sigiswald Kuijken Mustpeade maja valges saalis nõudliku soolokava Bachi teostest. Tegemist on harukordse võimalusega kohtuda silmast silma elava legendi ja erudiidiga ning naasta Johann Sebastian Bachi teoste interpretatsiooni ajastutruudele lätetele.
18. novembril kell 18 laotavad meie ette muusikalise aja erinevaid kihistusi Islandi varajase muusika ansambli “Nordic Affect” liige Halla Steinunn Stefánsdóttir, Tallinna Barokkorkester, Ansambel U: Anna-Liisa Eller ja Taavi Kerikmäe. Joonistatakse välja aja kihilisi struktuure ja luuakse lineaarse aja mõistet avardavaid uusi tähendusvälju nii varajase kui nüüdismuusika mõtestamiseks. Kõrvuti, vaheldumisi ja koos kõlavad varajane ja nüüdismuusika, akustiline ja elektrooniline muusika. Sarnane ja erinev.
Sigiswald Kuijken on olnud üks varajase muusika renessansi võtmefiguure Euroopas. Tema karjäär algas koos mõttekaaslastega varajast ja nüüdismuusikat esitanud ansambli Alarius ridades, mille tuumikust sai hilisem La Petite Bande. Koos Gustav Leonhardti ning vendade Bartholdi ja Wielandiga asutatud ansambel on üks Euroopa ajalooliselt informeeritud esituspraktika legendaarseimaid kooslusi, mille teedrajavad mänguvõtted on mõjutanud järeltulevaid põlvkondi ning pannud aluse ajaloolistel pillidel mängimise kaanonitele kogu maailmas. Tänaseks soliidses eas altkeelpillide avastaja, mängija ja dirigent on küll aktiivsest kontserdielust taandunud, kuid nõustus erandlikult Tallinnas esitama nõudliku soolokava Bachi teostest. Tegemist on harukordse võimalusega kohtuda silmast silma elava legendiga.
Halla Steinunn Stefánsdóttir on helilooja, interpreet ja kuraator, üks Islandi varajase ja nüüdismuusika skeene säravamaid esindajaid. 2005. aastast on ta ansambli Nordic Affect kunstiline juht. Kevadel kaitstud doktoritöös uuris ta interpreedi, kuraatori ja helilooja vaatepunktist kunstniku agentsust nüüdismuusika ja helikunsti loomeprotsessis – kuidas see protsess toimub kontserdisaalis, salvestusstuudios, virtuaalses ruumis või ökoloogilise helikunstina.

Loodusteaduste olümpiaadi piirkonnavoor
2023-11-17 00:00 - 23:59
17.11 Loodusteaduste olümpiaadi piirkonnavoor 7.–8. klassile. Registreerimine toimub
piirkondades. Juhend ja märksõnad: https://teaduskool.ut.ee/et/olumpiaadisusteem/loodusteadused

Konverents „Juurte juures“
2023-11-17 00:00 - 23:59

Uudishimu päev
2023-11-17 00:00 - 23:59
Uudishimu päev
Uudishimu päev on Vabariigi Presidendi algatus, mida esimest korda tähistati 2022. aasta 17. novembril. Päeva eesmärk on väärtustada uudishimu kui elukestva õppimise alust ning innustada tegevusi, mis inspireerivad igas vanuses inimesi silmaringi avardama ja uusi teadmisi ning oskusi omandama.
Vaata ka klippi, millega Vabariigi President 2022. aastal uudishimu päeva välja kuulutas.
Algatuses on kaasa lööma oodatud igaüks. Iga inimene saab sel päeval pöörata erilist tähelepanu oma teadmiste ja oskuste täiendamisele, õppida midagi täiesti uut või tavapärasest teistsugust. Oodatud on ka laiema osalejaskonnaga üritused, mis toetavad uudishimu ja õppimist või oma teadmiste ja oskuste teistega jagamist. Koostöös ülikoolidega on võimalik kutsuda endale külla teadlasi.
2022. aastal toimus üle Eesti rohkem kui 80 uudishimu päevale pühendatud üritust, peamiselt koolides, raamatukogudes ja muuseumites. Osa neist leidis kajastamist algatuse möödunudaastasel Facebooki sündmuslehel ja lõimedes teemaviitega #uudishimupäev.
2023. aastal toimub uudishimu päev taas 17. novembril.

Õpetajate inspiratsioonipäev
2023-11-17 00:00 - 23:59

Konverents “Vaadates tulevikku: uus stsenaarium Balti riikide filmihariduses”
2023-11-15 14:00 - 17:00
FilmSkills konverents vaatab Balti riikide filmikutsete ja -hariduse tulevikku
Konverents “Vaadates tulevikku: uus stsenaarium Balti riikide filmihariduses” toimub 15. novembril Tallinnas koostöös PÖFF Industry@Tallinn & Baltic Eventiga. Konverents võtab kokku 2-aastase koostööprojekti TLÜ Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi, Läti Kultuuriakadeemia, Leedu muusika- ja teatriakadeemia, Eesti Kinoliidu ja Lithuanian Shorts’iga, mille raames kaardistati eri filmiametite oskusnõudeid, uuendati sellest lähtuvalt õppekavasid ja otsiti innovatiivseid viise, kuidas õpetada ja tutvustada tööd filmitööstuses. Lisainfo konverentsi kohta, kus saab ka veebi vahendusel osaleda, leiab kodulehelt www.balticfilmskills.com.
Eesti, Läti kui Leedu filmitööstused on kiires muutumises, mis toob kaasa uued väljakutsed ja võimalused selles, kuidas filme tehakse, kes seda teevad ja kuidas seda ka õpetatakse. “Filmitööstus on väga dünaamiline ja pidevas muutumises olev valdkond. Meie eesmärk FilmSkills projektiga on pakkuda inimestele teadmisi ja oskusi olla selles maailmas edukas”, kommenteerib Leedu muusika- ja teatriakadeemia filmiosakonna juht Vytautas Dambrauskas projekti eesmärke. “Kuna meie riikide filmitööstus kasvab ja muutub üheaegselt, on oluline leida uusi viise, kuidas kaasame ja harime nii uusi talente kui juba tegutsevaid spetsialiste.”
BFMi filmikunsti õppekava juht Veiko Vaatmann räägib, et ajalooliselt on filmitööstuses töö leidmisel ja oskuste omandamisel olnud tähtsal kohal isiklikud kontaktid, kuid kiire areng toob uued reeglid ja võimalused ning kool peab pakkuma võimalusi edukaks ja pikaajaliseks karjääriks filmitööstuses. “Lisaks ülikoolide õppekavadele on siin võtmesõnaks pidev koostöö tööstuse ja haridusasutuste vahel, lisaks ka ümberõpe ja mikrokraadid, mis loovad süsteemse võimaluse spetsialiseerumiseks ja täiendõppeks.”
Eesmärk on suurendada teadlikkust mitte ainult filmivaldkonnast kui tööstusest ja tööandjast, vaid kõikidest nendest eripalgelistest ametitest ja oskustest, mida see eeldab. Projektis osalenud organisatsioonid nõustusid, et lisaks pidevale ülikoolide õppekavade ja meetodite kaasajastamisele peaks filmiharidus vaatama ka kutsehariduse poole, sest enamus võtteplatsil töötavaid inimesi on tegelikult oskustöölised.
“Analüüsisime assisteerivate ehk nn. allpool joont olevate filmikutsete ja kutsehariduse kattuvust. Näiteks töö kostüümiosakonnas eeldab oskusi, mida annab kogemus rõivatööstuses või -hoolduses ja näiteks rätsepa kutseõpe. Aga just nende oskustega inimestest on hetkel võtteplatsidel puudu”, ütles projekti uuringuekspert Birgit Rosenberg. FilmSkills raames loodi 18 eri taseme ameti või oskuse omandamiseks mõeldud kursuse kava. Sellest omakorda kasvasid välja uued filmivaldkonna mikrokraadid inimestele, kel on juba olemas teatud kogemus, oskused või haridus tööks võtteplatsil või kes soovivad oma oskuste profiili laiendada.
Konverents “Vaadates tulevikku: uus stsenaarium Balti riikide filmihariduses” toimub kolmapäeval, 15. novembril kell 14–17 Tallinnas, Nordic Hotel Forumis koostöös PÖFF’i Industry@Tallinn & Baltic Eventiga. Sündmus on suunatud praegustele ja tulevastele filmivaldkonna töötajatele ning kõigile, keda huvitab filmivaldkond ja -haridus. Üritus toimub inglise keeles, osaleda saab ka veebi vahendusel. Konverentsi ja projekti kaasrahastab Euroopa Liit. Lisainfo ja registreerimine www.balticfilmskills.com.

Konverents „Kestlik teadus – milline on teadmiste loomise keskkonnajälg“
2023-11-15 00:00 - 23:59
Tartus arutletakse teaduse keskkonnamõju ja selle vähendamisvõimaluste üle
15. novembril toimub Tartus konverents „Kestlik teadus – milline on teadmiste loomise keskkonnajälg“, kus arutletakse teadustöö keskkonnamõju ja selle vähendamise võimaluste üle.
Teadmiste loomisega kaasnev keskkonnamõju võib avalduda näiteks energiakuluna, mida on vaja laboriseadmete käitamiseks või arvutusvõimsuse kasutamiseks. Tartu Ülikooli rakubioloogia professori Toivo Maimetsa sõnul tuleb nii laboriteadustes kui ka meditsiinipraktikas arvestada energiakulu kõrval rohkete ühekordse plasti jäätmetega, mida on keeruline käidelda ja mille taaskasutusvõimalused on läbi uurimata.
Keskkonnajälg on ka sotsiaal- ja humanitaarteadustel ja mäluasutuste tööl. Tartu Ülikooli kestliku arengu keskuse juhi Margit Kelleri sõnul kutsutakse konverentsil muu hulgas mõtlema teadustöö protsessist laiemalt. „Teaduse keskkonnajälg tekib juba uurimisküsimuse püstitamise etapis. Oluline pole ju mitte ainult see, kuidas ja kui säästlikult me teadust teeme, vaid ka see, mida ja miks me uurime,“ selgitas Keller. Kas kestlikum teadustöö on võimalik? See küsimus ei köida üksnes teadlasi ja teadusasutusi, vaid üha enam ka teadusrahastajaid.
Konverentsi avaettekande teeb Londoni Ülikooli Kolledži kestliku teaduse juht Martin Farley, kes on keskkonnahoidlikuma ja kulutõhusama laboriteaduse võimalustest kirjutanud ka ajakirja Nature veergudel. Tartu Ülikooli anglistika professor Raili Marling vaatab aga eksperimentaalteadustest kaugemale, keskendudes teaduse sisulisele kestlikkusele ning kvalitatiivse humanitaar- ja sotsiaalteadusliku uurimistöö kontekstis olulisele metodoloogilisele jäljele. Veel tuleb juttu IT- ja jäätmesektori keskkonnamõjust ning elektroonikajäätmete väärindamise uutest tehnoloogiatest. Lähemalt kuuleb ka ringmajanduse põhimõtete juurutamise riiklikest meetmetest ning Tartu Ülikooli esimese keskkonnaülevaate tulemustest.
Konverents toimub Tartus aadressil Riia 23b/2–105. Üritusest otseülekannet ei tehta. Konverentsi korraldavad Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituut ning kestliku arengu keskus. Üritust rahastab bioteadustega tegelevate Kesk- ja Ida-Euroopa teadusasutuste võrgustik Alliance4Life Euroopa Liidu programmi „Horisont 2020“ toel.
Konverentsi päevakava leiab Tartu Ülikooli veebilehelt.

Noorsootöö nädal
2023-11-13 00:00 - 2023-11-19 23:59
Täna algav noorsootöö nädal keskendub keskkonnahoiule
Haridus- ja Noorteameti noorteinfoportaal Teeviit ootab noortega tegelevat kogukonda osalema üle-eestilisel noorsootöö nädalal, mis toimub 13.–19. novembrini. Juba 13. korda toimuva noorsootöö nädala “Minu tulevik on täna” fookuses on keskkonna heaks tegutsemine.
Haridus- ja Noorteameti juhi Jaak Raie sõnul on igaühe võimuses kujundada meie ühist elukeskkonda siin planeedil. “On tähtis teadvustada, et inimene on looduse osa ning samamoodi kui me kohtleme loodust, kohtleb see ka meid. Tõsi, viimane tuleb tõenäoliselt väikese ajalise viivitusega. Aga et loodus meid ka tulevikus hoiaks, peame juba täna kohtlema teda tulevikku vaatavalt ja austavalt,” lausus ta.
“Sel aastal keskendume keskkonnasõbralikule eluviisile, kliimamuutuste leevendamise võimalustele, jätkusuutlike lahenduste tutvustamisele ning kuidas saab igaüks panustada keskkonnahoidu. Noorsootöö nädala eesmärk on tõsta esile noortele suunatud võimalusi ja läbi nende noori võimestada. Eraldi tähelepanu pöörame ka noortega töötavatele spetsialistidele, kes toetavad noori nende iseseisvumisel,“ sõnas Haridus- ja Noorteameti noorteinfo valdkonna peaekspert Elizaveta Cheremisina.
Noorteinfoportaal Teeviit kutsub noori, noorte- ja haridusvaldkonna töötajaid ning -asutusi, partnereid, otsustajaid ja teisi osapooli korraldama keskkonnateemalisi tegevusi ja registreerima neid noorsootöö nädala veebis. Registreerimisel avaldatakse sündmus kalendris ja interaktiivsel Eesti kaardil, mis koondab nädala tegevused ühte kohta kokku. Registreerijate vahel loositakse ka auhindu.
Samuti toimub 16. novembril veebisündmus, kus inspireerivad noored räägivad kliimamuutuste ja keskkonna heaks tegutsemise teemadel, jagades põnevaid lugusid ja praktilisi nõuandeid. Teiste seas osaleb arutelus noor keskkonnaaktivist Kertu Birgit Anton, arutelu juhib Baltikumi suurima jätkusuutlikkuse festivali Impact Day peakorraldaja Merili Ginter.
Lisaks kutsume sündmuse veebilehel üles kiitma ja tunnustama silmapaistvaid noori ning noortega töötavaid spetsialiste, kes on panustanud noorsootöösse ja noortevaldkonda.
Kogu noorsootöö nädala programmi leiab Teeviida kodulehelt.
Teeviit jagab kvaliteetset ja usaldusväärset noorteinfot noorte iseseisvumiseks ja enesearenguks. Noorteinfo on suunatud 7-26aastastele ja pakub neile teavet ümbritsevast elust, toetab nende iseseisvust ja suurendab teadlikkust erinevatest eluvalikutest.

Isadepäev Jääaja Keskuses
2023-11-12 00:00 - 23:59
Isadepäev Jääaja Keskuses
12. novembril kell 13 toimub Jääaja Keskuse konverentsisaalis Äksi segakoori kontsert.
Elamuskeskus ootab teid sel päeval külastama ka teemaatilisi näitusi “Isad ja pojad”, mis räägib erinevate loomaliikide vanemlikust hoolest ja Peeter Lauritsa autorinäitus “Miski on kõigega seotud”. Avatud on ka mõnus kohvik mõnusate roogadega.
Jääaja Keskus on avatud T–P kella 10–17, Jääkaru kohvik T–P kella 11–16
Saadjärve 20, Äksi, Tartumaa

Õpituba “Kliimamuutuste õppeprogramm kooliõpilastele”
2023-11-11 13:00 - 16:00
Õpituba “Kliimamuutuste õppeprogramm kooliõpilastele” Tartu loodusmajas
21.10 ja 11.11 kell 13:00-16:00
Tartu loodusmaja kutsub õpetajaid, noorsootöötajaid ja ringijuhendajaid 21.oktoobril ja 11.novembril üritusele “Minu jälg linnas, aias ja looduses: õpitubade pärastlõunad”! Õpitubade pärastlõunal saab osaleda kolmes õpitoas, mis avavad põnevalt ja praktiliselt, kuidas kliimamuutustega kohaneda ja elurikkust enda ümber suurendada.
Pedagooge oodatakse eriti õpituppa “Kliimamuutuste õppeprogramm kooliõpilastele”, kus saab tutvuda loodusmajas loodud uue kliimamuutuste õppeprogrammi nüanssidega. Iga töötoas osaleja saab uusi mõtteid, metoodikaid ja ideid, kuidas käimasoleval kooliaastal kliimamuutusi õpilastega käsitleda. Õpituba viib läbi kogenud huvikooli õpetaja Mai-Liis Vähi.
Üritus on tasuta!
Lisainfo: https://www.tartuloodusmaja.ee/uritused/minu-jalg-linnas-aias-ja-looduses-opitubade-parastlounad-21-10-ja-11-11-23/

Huulekreemi valmistamise töötuba ja mesilasvahakanga valmistamise töötuba ning mardilaat
2023-11-11 11:00 - 12:30
Õpivisiidid aedadesse sügis 2023
Õpivisiidid linnaaedadesse algavad taas augustikuus.
Õpivisiitide peamine eesmärk on kogemuste vahetamine loodus- ja aiahariduse valdkonnas ning aedade külastamine. Kohtume inimestega, kes jagavad meiega juba saadud kogemusi linnaaianduses. Kasulik on osalemine ka neile, kes alles planeerivad taotleda rahaliste vahendite eraldamist 2024. aastal aia rajamiseks või arendamiseks.
Huulekreemi valmistamise töötuba ja mesilasvahakanga valmistamise töötuba ning mardilaat
11. november (L) Vaba Waldorfkooli Wahva hoov (Tuulemaa 12) algusega kell 11.00 (u 1,5h)
Töötoas õpime valmistama huulekreemi, mille valmistamisel kasutame õppeaiast saadud mesindussaadusi. Meid juhendab Keila Waldorfkooli Läte õpetaja ja UP Mesi mesinik Pille Keller. Seekord valmistame vahakangast triikimise meetodil. Juhendavad TVW õpetajad Ingrid Mets, Liivi Luhtaru-Paabo
Registreerimine

CYBER BATTLE OF NORDIC-BALTICS 2023 FINAAL
2023-11-11 00:00 - 23:59
CYBER BATTLE OF NORDIC-BALTICS 2023 FINAAL & CYBERCATION KÜBERHARIDUSFOORUM
11.11 Tartu Ülikooli Spordihoones. Loe lähemalt https://ctftech.com/cbonb23/
Ürituse meelelahutusalal ootab kõiki huvilisi teaduskooli IT-õpikoda Noored Koodi, kus tutvustatakse Pythoni programmeerimiskeele võimalusi. Lisaks on võimalik testida oma teadmisi põnevaid nuputamisülesandeid lahendades.
Kõrvalüritusena toimub kohapeal küberharidusfoorum Cybercation, kuhu on veel võimalik 8. novembrini osalejaks registreeruda. Oodatud on kõik huvilised, eriti haridus- ja noorsootöötajad, infotehnoloogia õpetajad ning haridusasutuste esindajad.
Registreeru aadressil https://www.norden.ee/en/regcybercation2023

Ekskursioon Nukuteatrimuuseumis
2023-11-10 10:30 - 11:30
Ekskursioon Nukuteatrimuuseumis
1.oktoobril kl 13 ja 10 . novembril kl 10.30
Kord kuus on ainulaadne võimalus osaleda Nukuteatrimuuseumi ekskursioonidel, mis juhivad külastajad teatri ajaloo ja nukuteatrikunsti saladuste juurde.
Nukuteatrimuuseumis rännatakse ajas tagasi eesti nukuteatrikunsti algusse, kuulatakse Nukuteatri esimese kunstilise juhi Ferdinand Veike elu- ja loomelugu ning külastatakse Ajamasinat. Tutvutakse kunstiliste juhtide, peakunstnike, lavastuste kui ka väljapaistvate teatrinukkudega ning vaadatakse haruldasi eksponaate. Lisaks saab kõndida 7-meetrise nuku pea kohal, näha isuäratavat butafooriat ning kehastuda nukunäitlejaks – igal ekskursioonil saab proovida, kuidas panna liikuma lauanukk, varrasnukk, käpiknukk ning marionett.

Mardipäev
2023-11-10 00:00 - 23:59

Jaan Aru loeng
2023-11-09 18:00 - 19:00
Neljapäeval, 9. novembril toimub näituse „Uneversum. Unede torn“ raames ajuteadlase ja psühholoogi Jaan Aru loeng, mis aitab avada unenägude ja loovuse seoseid ning avastada unenägudes leiduvat potentsiaali.
Loeng algab Teatri- ja Muusikamuuseumi Süda saalis kell 18 ning enne seda on võimalik külastada ka näitust.
Loengu raames arutleme mitmete põnevate küsimuste üle:

Kuidas tulevad uued loovad ideed?
Uni ja unenäod võivad olla loovuse allikaks, aga kuidas see käib?
Kuidas saavad unes tulla teadvusse uued ideed?
Mida me saame teha, et olla loovamad?
Loengu pikkus on umbes 1 tund ning piletid hinnaga 20 eurot, on saadaval SIIN!

Näitus „Uneversum. Unede torn“ otsib unenägude ja loovuse seoseid. Kas loovad inimesed näevad erilisemaid unenägusid või on unenäod ise loovuse allikaks? Viime teid unede torni, kus kuulete teatriinimeste unejutustusi, mis kummastavad, hirmutavad, panevad muigama ja tekitavad tunde, et maailm on tegelikult suurem kui see igapäevaselt näib.
„Uneversum“ on kolme muuseumi koostööprojekt, mille raames on külastajal unikaalne võimalus külastada mitut uneteemalist näitust. Esimene osa, mis avati Tervisemuuseumis 14. aprillil, räägib unest ja magamisest. Teatri-ja muusikamuuseumi „Unede tornile“ järgnes oktoobris avatud Tarbekunsti ja Disainimuuseumi näitus unele pühendatud ajast ja ruumist.

Keemiapäev „Mooli päev“
2023-11-09 12:00 - 14:30
Keemiapäev kolledžis ehk kas mool on sama mis Kingpool?
Vastuse sellele ja paljudele teistele küsimustele saab 9. novembril TalTech Virumaa kolledžis toimuval keemiapäeval, mis tänavu kannab nime „Mooli päev“.
Keemiapäeval saavad õpilased meeskondadena osaleda viktoriinis, lahendada kaks keemiaga seotud praktilist ülesannet ning teha põnevaid arvutusi.
Ürituse ühe korraldaja, keemiainsener Moonika Ferscheli sõnul on keemiapäeva peamine eesmärk tekitada noortes huvi näidates, et keemia võib olla põnev ja vajalik.
„Tutvustame huvilistele kolledži keemiatehnoloogia õppekava ja keemiapäeval osalevaid ettevõtteid. Ühtlasi loodame luua uusi sidemeid edasiseks koostööks koolidega,” selgitas Ferschel.
Keemiapäeva läbiviimisse on aktiivselt kaasatud kõik keemiatehnoloogia esimese kursuse tudengid. Nõnda tekib üritusel osalevatel kooliõpilastel võimalus tudengitega otse suhelda ja end tudengite igapäevaeluga kurssi viia.
Üritus toimub meeskonnavõistlusena. Hetkel on registreeritud 7 meeskonda. Üritust toetavad Eesti Energia, Eastman Specialities, Kiviõli Keemiatööstus, VKG.
Eesti Energia on pannud välja kaks eriauhinda: parimale kolledži meeskonnale praktikakoht ilma konkursita ja parimale gümnaasiumi meeskonnale ekskursioon ettevõttesse. Alates käesolevast õppeaastast toetab Virumaa kolledži insenerihariduse populariseerimist Fermi Energia. Tegevusi toetatakse projekti nr RE.2.01.22-0583 “Ida-Virumaa Haridusklastri käivitamise II etapp” raames.

novembril kl 12.00–14.30 Virumaa kolledžis toimuva keemiapäeva kohta saab täiendavat infot ning tiime registreerida siin.

Vestlusõhtu Jaan Krossi värssromaani „Tiit Pagu“ teemal
2023-11-08 19:00 - 20:00
8. novembril kell 19 toimub Telliskivi restoranis Literaat vestlusõhtu, mille teemadering on saanud ainest Jaan Krossi värssromaanist „Tiit Pagu“ ning selle põhjal sündinud Tallinna Linnateatri ja EMTA lavakunstkooli koostöölavastusest. Arutlevad kirjandusteadlane Joosep Susi, teatriteadlane Luule Epner, filosoof Leo Luks ja „Tiit Pagu“ lavastaja Jaak Prints.
https://linnateater.ee/tiit-pagu-vestlusohtu-jaak-prints-joosep-susi-luule-epner-leo-luks/
